Dober dan. Odločitve, sprejete na današnji seji,
bosta predstavila podpredsednik vlade Matej Arčon
in ministrica za pravosodje Andreja Katič.
Izvolite podpredsednik.
Hvala lepa, spoštovane, spoštovani.
Mi smo imeli danes stoto jubilejno sejo, na kateri smo namenili
kar nekaj temgospodarstvu
in razvoju gospodarstva.
Sprejeli smo uredbo o investicijskih spodbudah,
dokument, ki bo omogočil vladi odzive na potrebe gospodarstva.
Naredili smo nov korak v stalnem članstvu Slovenije
v Evropski vesoljski agenciji.
Za slovenska tehnološka podjetja je članstvo Republike Slovenije
v takih organizacijah izjemno pomembno.
S tem korakom pospešujemo razvoj slovenskega vesoljskega sektorja
za naša visokotehnološka podjetja.
Z vami pa bi rad seveda tudi delil novico o položitvi temeljnega kamna
za najsodobnejši center podobnih bioloških zdravil
v petek v Ljubljani.
Lek, član družine Sandoz, tako izpolnjuje napoved z julija lani.
Naložba je seveda vredna 90 milijonov ameriških dolarjev
in odpira dvesto delovnih mest za visoko izobražene
z visoko dodano vrednostjo.
Kot vemo, Lek visokotehnološki center gradi tudi v Lendavi.
Slovenija tako dokazuje, da je zanimivo okolje za tuje vlagatelje.
Je stabilna, varna družba in seveda tudi zanesljiv partner.
In družba, ki vlaga v znanje.
Na znanju temelji tudi razvoj, kar so naše želje in naša vizija.
In to ni samo to.
Kot je večkrat poudaril predsednik vlade,
da ustvarjajo delovna mesta z višjo dodano vrednostjo,
kar je prihodnost slovenskega gospodarstva.
In na koncu bi želel dodati še nekaj aktualnih tem,
In sicer lahko povem, da smo v res zaključni fazi usklajevanj
o izhodiščih za pokojninsko reformo. In ob 30. letnici delovanja
Ekonomsko socialnega sveta se bo predsednik vlade še ta mesec sestal
s predstavniki delodajalcev in delojemalcev, seveda z namenom,
da bi obudili socialni dialog.
In pred nami so namreč ključne teme in izzivi,
ki jih želimo obravnavati skupaj s socialnimi partnerji.
Hvala podpredsedniku. Vprašanja novinarska najprej tukaj, pri nas,
tudi aktualne teme. Izvolite.
Lara Draškovič, STA. Najprej glede zdravniške stavke.
Minuli teden neuspešna mediacija, prihodnji nadaljevanje pogajanj.
Kakšna so zdaj pričakovanja vlade?
S kakšnimi izhodišči se podajate prihodnji teden na pogajanja?
Kaj pričakujete od druge strani?
Prihodnji teden bomo vstopili oziroma bodo zdravniki vstopili
v četrti mesec stavke.
Ja, vsa naša prizadevanja, kar se tiče zdravniške stavke,
gredo v smeri, da se stavka zamrzne
in da se usedejo za pogajalsko mizo.
Namreč v prihodnjih par mesecih si želimo
plačno reformo zaključiti z vsemi deležniki.
Steberna pogajanja smo okrepili z dodatnimi člani.
Se pravi na področju stebrov želimo čim prej priti do zaključkov
in hkrati krovna pogajanja tudi zaključiti.
Mi, kot sem povedal že prejšnji teden, lahko s socialnimi partnerji
dosežemo dogovor in tudi brez soglasja Fidesa lahko podpišemo.
Želimo pa si, da bi bili tudi oni deležni teh pogajanj
in usklajevanj v predvsem odnosu do njihovih članic in članov.
Morda še samo to, ker ste govorili zdaj o obuditvi socialnega dialoga.
Premier se bo sestal, če sem prav razumela. Prihodnji teden?
Prihodnji teden se bo premier sestal s socialnimi partnerji.
Na neformalni ravni ne bo formalen sklic, bo pa pomembna vsebina,
ki jo bo predstavil in bo tudi obravnavana v mesecu maju.
Ste morda dobili odgovor, se bodo vsi partnerji tega
tako na delodajalski kot delojemalski strani ...
Pomembno je, da bodo povabilo dobili popolnoma vsi in želimo si,
da se bodo tudi vsi temu povabilu odzvali.
Hvala. Morda še kakšno vprašanje prek spleta?
Nihče ni dvignil roke, tako da se podpredsedniku vlade zahvaljujem
za danes in mu želim uspešen dan. -Hvala lepa.
Zdaj pa bo z nami ministrica za pravosodje Andreja Katič.
Izvolite.
Lep pozdrav. Z zadnjo novelo zakona o kazenskem postopku O,
so se prilagodile procesne določbe, potrebne za začetek
delovanja evropskega javnega tožilstva
in evropskega delegiranega tožilca
ter implementirala direktiva o procesnih jamstvih za otroke,
ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku.
To je bilo v letu 2020.
Vlada pa je na današnji seji potrdila predlog zakona o spremembah
in dopolnitvah zakona o kazenskem postopku ZKPP.
Gre torej za šestnajsto novelo.
Novela zajema uresničitev odločb ustavnega sodišča,
dodatno implementacijo dveh evropskih direktiv ter manj zahtevne rešitve,
ki izhajajo iz potreb iz prakse.
Kljub občutljivosti vsebine moramo predlagati skrajšani postopek.
Ustavno sodišče je z odločbo iz julija lani razveljavilo veljavno
razveljavilo veljavno ureditev prikritih preiskovalnih ukrepov
pridobivanja prometnih podatkov in deloma finančnih
oziroma bančnih podatkov posameznika.
In ta razveljavitev začne učinkovati 12. avgusta letos.
Poenostavljeno, trije členi ZKP so v neskladju z zahtevo po zagotavljanju
sorazmernega ravnovesja med težo posledic posega
v komunikacijsko zasebnost osebe,
zoper katero je ukrep odrejen, in koristmi, ki bi zaradi tega nastale.
Ustavno sodišče je tako sledilo standardom,
ki jih je postavilo sodišče EU,
ter Evropsko sodišče za človekove pravice iz Strasbourga.
Iz odločbe ustavnega sodišča izhaja, da je potrebno pri pridobivanju
prometnih podatkov dvigniti dokazni standard,
zožiti katalog kaznivih dejanj, za katera se ukrep uporablja,
in je smiselno urediti obdobje pridobivanja prometnih podatkov
oziroma na krajše obdobje zamejiti odrejanje ukrepa.
Pri naročniških, zlasti bančnih podatkih posameznika,
pa je treba zagotoviti, da jih je možno pridobiti samo s sodno odredbo.
Tudi na tem mestu poudarjam, da imamo težko nalogo upoštevati odločbo
ustavnega sodišča in hkrati zagotoviti pravne podlage,
ki bodo omogočile učinkovito preiskovanje
in pregon najtežjih kaznivih dejanj.
Zahvaljujem se vsem, ki so sodelovali v postopku priprave,
saj so bila usklajevanja resnično zahtevna.
Zavedamo se, da policija in tožilstvo
potrebujeta učinkovita orodja za delo,
zato menimo, da nam je po številnih usklajevanjih uspelo
to tudi zagotoviti. Na marsikateri točki smo šli do skrajnih meja,
ki so po naši oceni še ustavno skladne.
Naj se najprej dotaknem določenih vsebin, implementacije direktiv.
Pravni red Republike Slovenije se dokončno usklajuje z dvema
direktivama EU o pravici do dostopa odvetnika v kazenskemb postopku
ter o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene
osebe v kazenskem postopku,
ki sta v pretežni meri sicer že preneseni nacionalno zakonodajo.
Predlog vsebuje možnost izdaje odločb
s pojasnilom v poenostavljenem jeziku,
ki ne bo pravno zavezujoče, bo pa znatno pripomoglo
k boljšemu razumevanju pravic in dolžnosti,
ki jih imajo ranljivi posamezniki, zlasti žrtve kaznivih dejanj.
Tako lahko rečem, da se bomo s to rešitvijo uvrstili v sam vrh držav,
ki delovanje pravosodnega sistema prilagajajo potrebam ranljivih oseb.
Predlogu zakona je priložena tudi priloga, s katero bomo
mladoletne storilce kaznivih dejanj v poenostavljenem jeziku
obvestili o njihovih pravicah.
Tudi s tem se dviga raven spoštovanja mladoletnikov v kazenskih postopkih.
Najzahtevnejša vsebina predloga pa je pravočasna prilagoditev
postopkovnih določb, ki so potrebne za pridobivanje
prometnih podatkov s področja elektronskih komunikacij
in bančnih podatkov z odločbo Ustavnega sodišča.
Z novelo pa se uresničujeta še dve drugi odločbi ustavnega sodišča,
in sicer glede nadomestne izvršitve kazni zapora
ter zahteve za varstvo zakonitosti.
Ureja se možnost odložitve oziroma prekinitve izvršitve zaporne kazni
pri zahtevi za varstvo zakonitosti na predlog vlagatelja.
Glede prometnih in bančnih podatkov.
Predlog znatno posega v kazniva dejanja, ki so taksativno našteta
v drugi točki četrtega odstavka 149. člena ZKP.
Vendar pa smo po posvetovanju s policijo in tožilstvom
ohranili širok katalog kaznivih dejanj,
pri katerih je možno pridobivanje prometnih podatkov.
Poudarila bi, da smo glede načina izvršitve težkih kaznivih dejanj,
gospodarske in organizirane kriminalitete
oziroma korupcijskih kaznivih dejanj upoštevali,
da so v praksi večkrat prepletene
z določenimi lažjimi kaznivimi dejanji
in da je posledično preiskava slednjih
ključnega pomena za preiskavo prej navedenih težjih kaznivih dejanj.
To torej pomeni, da smo v katalogu kaznivih dejanj
obdržali tudi nekatera lažja kazniva dejanja.
Kolikor bodo v konkretnih primerih povezana z organizirano
oziroma težjo kriminaliteto. Tako bo na primer za,
kar se v aktualnem času pojavlja,
grožnje na spletu, omogočeno pridobivanje prometnih podatkov
tudi za kaznivo dejanje grožnje,
ki je sicer na zagroženo kazen lažje kaznivo dejanje,
vendar pa večkrat vodi do storitve hujših kaznivih dejanj,
lahko tudi do umora.
Policija in državno tožilstvo bosta posledično še naprej imela
ustrezna orodja za preiskavo in pregon tovrstnih kaznivih dejanj.
Glede na izpostavljene težave v praksi
pa so predlagane tudi druge rešitve,
na primer rešitev, s katero se omogoča dejansko
učinkovito podaljšanje šesturnega zadrževanja oseb
za najkrajši potrebni čas, največ pa za 18 ur,
katerih zaslišanje bi bilo v prihodnje težko izvedljivo.
Takšne priče bo mogoče zaslišati tudi tako,
da bo tolmačenje potekalo prek videokonference.
Z obema rešitvama na podlagi izkušenj tožilstva in policije
rešujemo težave, ki nastajajo pri nezakonitem prehajanju državne meje,
ki ga organizirano vodijo zločinske družbe.
Predlog zakona vsebuje tudi druge, manj zahtevne zakonske rešitve.
Med drugim se bolj jasno in humano ureja tudi položaj oseb,
ki se nahajajo v priporu z vidika opravljanja dela,
pravice do nočnih obiskov in ureditve evidence pripornikov.
Hvala. -Najlepša hvala ministrica.
Vprašanja? Ne. Na spletu?
Tudi ni vprašanj, tako da se vam zahvaljujem za izčrpno poročanje
in vam želim lep dan. Nasvidenje. -Srečno.