Dober dan, spoštovane predstavnice in predstavniki medijev,
dobrodošli na novinarski konferenci, na kateri bomo predstavili
podrobnosti v zvezi z zasedanjem držav pogodbenic Barcelonske
konvencije, ki bo potekalo med 5. in 8. decembrom v Portorožu.
Na zasedanju, ki smo ga poimenovali Konferenca za Sredozemlje,
bo Slovenija prevzela dvoletno predsedovanje za obdobje 2024-2025.
Podrobnosti zasedanja bodo danes predstavili mag. Alenka Bratušek,
ministrica za infrastrukturo v funkciji ministrice za naravne
vire in prostor, državna sekretarka Maša Kociper in dr. Mitja Bricelj,
nacionalni koordinator za Barcelonsko konvencijo. Prosim.
Najlepša hvala in še enkrat vsem, ki nas spremljate, lep pozdrav.
Včeraj je bil dan Sredozemlja in vesela sem, da vam bomo danes
predstavili velik, res velik mednarodni dogodek,
povezan s Sredozemljem. Slovenija bo naslednji teden
v Portorožu gostila 23. zasedanje držav pogodbenic Barcelonske
konvencije in za dve leti prevzela tudi predsedovanje tej konvenciji.
Še posebno težo temu dogodku bo dal tudi predsednik vlade,
ki se bo v četrtek udeležil neke vrste otvoritve tega dogodka.
Dve leti nazaj smo uspeli dobiti to predsedovanje, kar je seveda
velika čast za Slovenijo, in to že drugič. In tudi to
predsedovanje je dokaz, da je Slovenija pomembna
pomorska država. Mogoče se tega doma nekoliko premalo zavedamo.
Imamo morje, kar so pravzaprav naša vrata v cel svet in verjemite,
marsikatera država nam to zavida. Kaj pa pravzaprav sploh je
Barcelonska konvencija? Pred skoraj pol stoletja so se države
Sredozemlja z mednarodno pogodbo zavezale
k ohranjanju zdravega, varnega, čistega in biotsko raznovrstnega
morja ter obal Sredozemlja. Gre za enega najpomembnejših
mednarodnih globalnih pravnih instrumentov, sprejetega v okviru
programa Združenih narodov za okolje. Njegovo polno ime je
Konvencija o varovanju morja in obal Sredozemlja.
Ena od pogodbenic, ki jih je skupno 22, je tudi Slovenija.
Na ministrstvu za naravne vire in prostor predstavlja delo
v mednarodnih organizacijah enega ključnih stebrov naših aktivnosti,
saj vode ne poznajo meja. In če jih hočemo modro in zeleno
upravljati od izvira do morja, moramo države čezmejno sodelovati,
usklajevati cilje in akcije. V času globalnih podnebnih sprememb
je to še toliko bolj pomembno, saj smo soočeni s kar trojno krizo,
to je podnebnih sprememb, onesnaženja in upadanja biotske
raznovrstnosti. In prav soočenje s to objektivno težko situacijo
je Slovenijo vodilo tudi k izbiri vodilne teme, to pa je "Za zeleno
Sredozemlje, od odločitev k dejanjem". Čas je za dejanja,
za izvajanje že sprejetih odločitev. Zakaj si upamo to ne le trditi,
ampak tudi druge pozvati k temu? Ker je Slovenija na tem področju
ugledna partnerica. In naj navedem samo ključne argumente za to.
Prvič, smo pobudniki medregionalnega vodnega sodelovanja
Podonavje-Črno morje-Sredozemlje, ki bo prvič v zgodovini s programom
ukrepov povzelo najbolj mednarodno porečje na svetu
po načelu od izvira do morja. Drugič, pripravljamo ukrepe
za uveljavitev celotnega Sredozemlja kot območja z zmanjšano emisijo
žvepla iz ladijskega prometa, ki bodo v celoti uveljavljeni
prav v času slovenskega predsedovanja Barcelonski konvenciji
in gre za zelo velik korak. Tretjič, vsebinsko bomo celovito povezali
upravljanje porečij, obal in morja, kar vizualizira tudi uraden logotip
slovenskega COP-a 23, ki z motivom morske trave pozejdonke povzema
tudi dinamičnost modrih in zelenih koridorjev.
Več o logotipu bo povedal pa dr. Bricelj. In četrtič, velik del
zasedanja bo namenjen vključevanju mladih v načrtovanje
in izvajanje ukrepov za prilagajanje za podnebne spremembe
ter trajnostno rabo naravnih virov. Slovenski COP 23 zadeva
predvsem Sredozemlje, a je programsko usklajen tudi
z zasedanjem konvencije o podnebnih spremembah,
ki se jutri začne v Dubaju. Na obeh zasedanjih bodo države
obravnavale ukrepe v boju proti podnebnim spremembam
in pri tem velik poudarek namenile vključevanju mladih.
Vabim vas seveda, da v naslednjem tednu ta
pomembni dogodek spremljate, povzemate, spremljate tudi,
kakšne stvari se bodo sprejemale, ker smo prepričani, da bo to,
kar se bomo tam dogovorili, imelo dolgoročne, seveda pozitivne
posledice ne samo za Slovenijo, ampak cel svet. Ob mojem zaključku
pa mi dovolite še zahvalo vsem, ki so v teh dveh letih aktivno
pripravljali ta dogodek. Sama sem na začasnem delu
na Ministrstvu za naravne vire zadnji mesec, bom rekla,
padla v to zgodbo. Z veseljem jo bomo v naslednjem tednu
tudi izpeljali. Zahvala vsem sodelavcem in seveda zahvala tudi
ministru Brežanu, ki je dve leti bedel nad tem, da bo ta velik,
pomemben mednarodni dogodek izpeljan tako, kot je treba,
in bo Slovenija na to seveda ponosna. Zdaj pa še ostala dva.
Hvala lepa, ministrica. Lep pozdrav tudi v mojem imenu.
Z moje strani še nekaj več morda tehničnih oziroma organizacijskih
informacij. V trenutku, ko je ministrica Bratušek z ekipo
prevzela začasno vodenje Ministrstva za naravne vire
in prostor, nas je med drugim na ministrstvu pričakal tudi
zaključni in najzahtevnejši del organizacije tega okoljsko
izjemno pomembnega dogodka. Tokratno formalno zasedanje
v Portorožu se imenuje 23. zasedanje držav pogodbenic
Barcelonske konvencije, kot je bilo že povedano,
in njenih protokolov oziroma COP 23. COP je pravzaprav samo kratica
za angleško "Confernce of Parties" in Slovenija je ena od pogodbenic,
ki v Portorožu po 18 letih ponovno prevzema predsedovanje
Barcelonski konvenciji. Vseh partneric je 21, se pravi
21 držav plus Evropska unija kot posebna entiteta. To v praksi
pomeni, da bo na zasedanju sodelovalo okoli 300 delegatov
iz 21 držav in predstavnikov mednarodnih vladnih pa tudi
nevladnih organizacij. Dogodek je torej res velik,
je zaprtega tipa in udeležba je mogoča samo preko uradnih
registracij. Sicer bo celotno zasedanje v Portorožu potekalo
štiri dni, na njem pa bodo aktivno sodelovali ne le visoki predstavniki
vlad držav pogodbenic, ampak tudi predstavniki strokovno-znanstvenih
institucij, nevladnih organizacij in, kot rečeno, predstavniki mladih.
Na to slednje smo v Sloveniji kot organizatorji še posebej ponosni,
ker s tem tudi na tej ravni dokazujemo prehod od besed
k dejanjem. Prav mladi naj bodo in upamo, da bodo, k temu
jih tudi aktivno spodbujamo, nosilci sprememb za zdravo
Sredozemlje. Zasedanje bo razdeljeno na glavni vsebinski del,
na ministrski del in na stranske dogodke, ki jih bom zdaj kratko
predstavila. Glavni del zasedanja bo v bistvu potekal vse štiri dni,
najbolj intenzivno pa seveda prvi in drugi dan, to je 5.
in 6. december. Takrat bodo na plenarnem zasedanju v okviru
mednarodnih pogajanj sprejemali odločitve o skupnem bodočem
delovanju držav Sredozemlja. Pogajanja zadevajo tako skupno
ukrepanje na področju trajnostnega pomorskega prometa,
akvakulture, kmetijstva ter ohranjanja biotske raznovrstnosti
s ciljem zagotovitve prehranske in vodne varnosti ter seveda tudi
pogajanja za podnebne spremembe, prilagajanja za podnebne spremembe,
pardon. Poseben poudarek bo namenjen ukrepom za uveljavitev
celotnega Sredozemlja kot območja za zmanjšano emisijo žvepla,
kar je povedala že ministrica, in tukaj bodo sprejeli
čisto konkretne zaveze, hkrati pa bo zelo veliko poudarka
tudi na vzpostavitvi območij varstva narave za preprečevanje
upada biotske raznovrstnosti, kar bo tudi konkreten izplen
tega srečanja. Eden od ciljev glavnega dela so tudi podpisi
sporazumov, ki različne organizacije zavezujejo
skupnemu delovanju za varstvo Sredozemskega morja
in trajnostni razvoj Sredozemlja. Drugi del dogodka oziroma
ta "high-level" dogodek je tako imenovano ministrsko zasedanje,
to bo tretji dan, 7. decembra. Na njem bodo sprejeli
ta ključni dokument, imenovan Portoroška deklaracija,
o njegovi vsebini se Slovenija seveda s sekretariatom Barcelonske
konvencije že nekaj časa intenzivno pogaja,
najbolj intenzivni del pa bosta za pogajalce ravno ta prva dva dneva
zasedanja, ko bodo dokončno zasnovali končno vsebino protokola.
Kot že omenjeno, si Slovenija kot bodoča predsedujoča
Barcelonski konvenciji prizadeva v Portoroško konvencijo vključiti
zaveze za večje vključevanje mladih v procese odločanja
ter zaveze za aktivnejše povezovanje in ukrepanje na ravni vseh porečij,
povodij in morij v teh regijah. Za Slovenijo je ključno to,
da se države pogodbenice zavežejo k aktivnemu delovanju,
se pravi ne samo k pisnemu zapisovanju temu, kar je dogovor,
ampak aktivnemu delu, kar tudi izraža slogan,
ki ga je ministrica že omenila, "Za zeleni prehod v Sredozemlju,
od odločitev k dejanjem". Tretji del zasedanja pa so
tako imenovani stranski dogodki. Kljub poimenovanju
gre za pomemben forum, saj na njem nevladne organizacije,
strokovno-znanstvene organizacije in predstavniki mladih odpirajo
zelo aktualne teme. Te razprave so delno odprte za javnost
in potekajo vzporedno z glavnim programom vse tri dni,
še posebej pa zadnji dan. Predstavitve dobrih praks
in predlogov so odlična podlaga za nadaljnje odločitve raznih
delegatov na področju preprečevanja onesnaževanja morja,
ukrepov za ohranjanje biotske raznovrstnosti,
morske biodiverzitete in pomorskega načrtovanja.
Prav pomen trajnostnega razvoja in ustreznega pomorskega
prostorskega načrtovanja je izrednega pomena za zdravo
in varno Sredozemlje, kar bo še posebej opozoril dogodek
z naslovom Povezano upravljanje porečij, obal in morja, kjer bodo
udeleženci razpravljali o modrih in zelenih koridorjih pri sodobnem
prostorskem načrtovanju. Nekaj več o tem in tudi bolj
podrobno o logotipu zasedanja pa zdaj res dr. Bricelj,
nacionalni koordinator. -Hvala lepa ministrici
in državni sekretarki, ki sta, mislim, pravzaprav zelo podrobno
že strukturo res velikega dogodka osvetlili in pomembnega dogodka
za Sredozemlje, za Evropsko unijo in tudi za program
Združenih narodov za okolje, kajti Barcelonska konvencija
je prva regionalna konvencija, ki postavlja vzor vsem sledečim
za varovanje regionalnih morij po svetu. Prihodnje leto bomo
praznovali 50-letnico tega povezovanja treh kontinentov
z vsemi državami ob skupnem morju, ki so se zavedale, kako je ranljivo
in kako ogroženo zaradi človeškega delovanja in so se povezale v trajno
sodelovanje preko te konvencije za zmanjševanje pritiskov in vplivov
na skupno morje. Sredozemlje danes, seveda že nekaj časa žal
to traja, danes se odraža ta pritisk človeka na to skupno obalno
in morsko okolje kot trojna kriza. Kriza podnebnih sprememb,
ki spreminja obale in morje, močno spreminja njihovo strukturo,
onesnaženje, ki prihaja z obal in morja v to skupno morsko okolje,
in pa upadanje biološke raznovrstnosti, ki je izrazito.
Skratka, gre za trojno krizo, ki jo države naslavljajo
skozi izvajanje Barcelonske konvencije s čezmejno usklajenimi
ukrepi in delovanji za zmanjševanje teh kriz
oziroma za ohranitev zdravja, reproduktivnosti obalnih
in morskih virov Sredozemlja. Treba je poudariti,
da je ta regionalna konvencija in njeno izvajanje neposredno
povezano z izvajanjem globalnih konvencij,
kot sta že omenili ministrica in državna sekretarka, v prvi vrsti
s konvencijo o podnebnih spremembah, ki se prav tako začenja te dni
v Dubaju in je seveda globalna, njena regionalna dimenzija
s prilagajanjem na podnebne spremembe pa je Barcelonska
konvencija v regiji Sredozemlja. Skratka slogan "Mislimo globalno,
delujmo regionalno" je pravi izraz tudi za naš COP,
ki je odgovoren in prihaja, kot je bilo že rečeno, s sloganom,
je poudarek na dejanjih in to je izjemno, bi rekel,
konkretno dogajanje tudi za zmanjševanje podnebnih pritiskov
na regijo Sredozemlja. In bom poskušal biti čim bolj
konkreten. Ministrica je že poudarila, da bomo v času
slovenskega predsedovanja za proces, ki traja in smo v njem aktivno
prisotni in bili zelo proaktivni, uspeli razglasiti Sredozemlje
kot območje z zmanjšano emisijo žvepla v celoti. V letu,
v prihodnjem letu oziroma najkasneje leta 2025 bo ta cilj dosežen,
ker je že usklajen postopek z mednarodno pomorsko organizacijo.
In Sredozemlje, in to je dobra vest za COP v Dubaju,
bo doseglo po Pariškem sporazumu, ki veste, da je sporazum
za izvajanje normativov po konvenciji o podnebnih spremembah
dobra vest za COP v Dubaju, da Sredozemlje vendarle omejuje
žveplene izpuste iz ladijskega prometa na najmanjšo možno mero
ob upoštevanju najboljših tehnologij. To je zelo dobra vest
za vse, za prebivalce ob celotnem Sredozemlju,
tako v severnem in južnem delu Sredozemlja, saj je zdravje
zaradi teh, zdravje ljudi zaradi teh izpustov izjemno ogroženo.
Velika mesta, Benetke, Marseille z vsemi močnimi križarkami
in drugimi trgovskimi ladjami imajo letno tisoče žrtev
zaradi bolezni dihal zaradi žveplovih oksidov.
Skratka, ta meja se med drugim korenito zmanjšuje z uvedbo
tega ukrepa. To je en konkreten ukrep oziroma dejanje. Drugi je,
ki mu tako ali drugače posvečamo izjemno težo,
povezava upravljanja s porečji, obalo in morjem zaradi
onesnaževanja s kopnega, ki prihaja v morje z vsem, kar vemo,
da je kriza oceanov in morij. Omenim naj samo plastiko in vse,
kar je povezano s pesticidi in drugimi, bi rekel, onesnaževali.
Vrsta naštevanja je predolga in morje je končna, žal,
destinacija tega in je merljivo pravzaprav prizadeto. S temi ukrepi
povezanega upravljanja s porečji, obalo in morjem želimo
na medregionalni ravni vzpostaviti z organizacijami, ki so za to
pristojne, v tem primeru Sekretariatom mednarodne konvencije
za varstvo reke Donave, Sekretariatom konvencije za varstvo
Črnega morja in Mediteranskim akcijskim planom, ki je nosilec
za izvajanje Barcelonske konvencije v Atenah, program medregionalnega
sodelovanja za spremljanje stanja in zmanjševanja pritiskov in vplivov
s kopnega na velike morske, obalne in morske ekosisteme.
Ta program bo predstavljen prav v Portorožu. Predstavile ga bodo
tri dame iz sekretariata omenjenih treh konvencij
in s ciljem, da se ta program sprejme in v času slovenskega
predsedovanja začne tudi izvajati, prvič v zgodovini na globalni
ravni povezava treh regij najbolj mednarodnega porečja na svetu,
Črnega morja, kjer divja seveda v tem trenutku vojna
in to vse nosi med drugim v Črno morje in Sredozemlje,
ki je žal tudi v krizni situaciji. Skratka, gre za resno sodelovanje,
konkretno, merljivo, ki bo tudi, tukaj moram poudariti,
zelo tesno pospremljeno z uporabo slovenske tehnologije
in znanja. Omenim naj samo vesolje-SI in njihovo aktivnost
na globalni ravni in njihovo sledenje tem procesom in uporabo
teh orodij, kar bo tudi predstavljeno na teh številnih
tako imenovanih strokovnih dogodkih kot orodje,
ki ga Slovenija nudi sebi oziroma ga ima in svetu
za bolj učinkovito upravljanje, načrtovanje in upravljanje
s temi procesi. In skočim samo še na tretjo temo, ki sta jo poudarila
ministrica in državna sekretarka. Prvič v zgodovini zasedanja
Barcelonske konvencije bodo aktivno vlogo v Sloveniji dobili
mladi, prvič bodo sodelovali tako na ministrskem segmentu,
kjer bodo tako predsednik vlade, direktorica programa Združenih
narodov za okolje in navzdol vsi ministri oziroma predstavniki
vlad vseh 21 držav in Evropske komisije, bodo mladi povedali,
kaj je za njih prioriteta, česa se bojijo, kaj želijo
in predvsem povedali, kaj je za njih pomembno.
Naredili bomo vse, da bodo preko tega našega zasedanja tudi
sodelovali na vseh dogodkih in na zaključnem panelu,
ki ga organiziramo z Unesco sekretariatom za izobraževanje
in Global Water Partnership, pravzaprav najboljšimi profesorji
iz regije, ki vodijo ta proces iz ministrske konference, lanske,
ki je bila na Cipru. Prvič so skupaj sedeli, so morali sedeti
ministri za okolje in ministri za šolstvo, da pripravijo
nove programe, ki bodo mlade na nek način usposobili
s soočanjem s podnebno krizo in seveda je nadaljevanje
tega procesa v Portorožu. Prav zaradi tega bo prišel
ciprski minister in bo pravzaprav osebno poskrbel, da bo ta proces
tekel. Tukaj se bom ustavil. -Kaj pa logotip in pozejdonska
trava? -Hvala, ministrica. Ta logotip, jaz mislim, ki ga vidite
tamle, ima seveda zelo močno povezavo in moramo reči,
je preverjeno doživel, ker smo ga predstavili na mednarodni ravni
že v pripravljalni fazi, izjemno dober odziv,
veliko pohvalo evropskega predsedovanja, španskega,
tej zgodbi, Italije, Francije. Skratka, simbolizira dinamiko
voda, morja in v povezavi z biološkimi procesi, ki se začnejo
v porečjih, na samih recimo razvodjih, če smo v Sloveniji,
vrh Triglava, po Soči navzdol do seveda ustja Soče v Tržaški zaliv
in na drugi strani od izvira Save v Zelencih, če hočete, do ustja
Donave. Ti koridorji so tisti, katere smo še kako občutili,
če jih ne upoštevamo, letošnjega 4. avgusta, kakšno moč imajo
ob spremenjenem vodnem režimu, ki se dogaja pospešeno
in kaj to pomeni za varnost, vodno varnost, prehransko varnost,
energetsko varnost, če jih ne upoštevamo. In prav to je
tisto, kar v prostorskem, sodobnem prostorskem načrtovanju
želimo seveda predstaviti, da je pot razvoja, ki upošteva
te koridorje in sledi tudi ciljem evropske trajnostne modre
in zelene ekonomije. Zelena ekonomija in trajnostna
modra ekonomija ima v prostorski dimenziji koridorje,
ki so seveda tisti, ki jih razvoj upošteva, zato da je varen
in da je seveda tudi hrana in življenje ob vodi zdravo in varno.
In to je pravzaprav simbolika, ki je v tem logotipu skrita
in seveda povezuje od izvira do morja in morje, ki je na koncu
zopet vir vode, ki prihaja v atmosfero to pot pospešeno hitro
in nas tako ali drugače ta vodni krog zaznamuje
in življenje, ki je vmes. -Hvala, dr. Bricelj in vsi trije
seveda za ta izdatna pojasnila. Na tej točki bi vas tudi napotili
na spletno stran Barcelonske konvencije cop23-slovenija.com,
kjer boste našli pravzaprav vse potrebne informacije.
Sedaj pa bi seveda besedo predal vašim vprašanjem, najprej v dvorani.
Če je kakšno vprašanje, izvolite. -Nova24TV. Jaz bi imel dve zadevi,
in sicer prva bi bila, torej Barcelonsko konvencijo sestavljajo
dokaj heterogene države pogodbenice, tako iz Evropske unije
kot nečlanice Evropske unije, torej Afrika in tako naprej.
In pomislek stroke recimo tukaj morda je, da imajo nekatere države
jasne okoljske cilje določene vsaj na papirju, medtem ko nekatere
druge morda nimajo tako opredeljenih teh zavez.
Pa me zanima, kaj je lahko tukaj vloga Slovenije vis-á-vis
mogoče nekemu usklajevanju teh zavez. Pa še drugo vprašanje
bi bilo, torej vemo, podnebne spremembe so problem
in vplivajo tudi pač na same migracije, ki smo jim priča
v Sredozemlju. Je lahko mogoče tukaj Barcelonska konvencija
kot en deležnik v tej verigi oziroma kaj lahko Barcelonska
konvencija in Slovenija znotraj tega naredita? -Bom jaz zelo na kratko,
potem pa bo dr. Bricelj. Absolutno je to priložnost, da,
bom rekla, tudi druge spodbudimo k temu, da se bodo zavezale
in to, kar imamo na papirju, tudi spoštovale. Se strinjam z vami,
na mnogokaterem področju, okoljskem, podnebnem,
imamo cilje, ki jih nekje mogoče tudi Slovenija ne zasleduje
najhitreje, ampak dolžnost nas, politikov, je, da seveda naredimo
vse, da najprej te stvari uskladimo, zapišemo, podpišemo, potem pa tudi
jasno povemo, kako jih bomo udejanjali. In g. Bricelj vam
lahko pove, da sem pravzaprav jaz kot tista, ki sem v to zgodbo
padla v zadnjem mesecu, imela popolnoma enako vprašanje,
kot ste ga postavili vi sedaj. Ampak en zelo konkreten,
ker je povezano tudi z ministrstvom za infrastrukturo
in z ladjami to zmanjševanje žvepla iz ladijskega prometa,
to, bom rekla, je en zelo konkreten cilj, ki je pa tudi že na evropski
ravni pravzaprav ali pa bo udejanjen do te mere,
da ni vprašanje da ali ne, ampak je pravzaprav obvezen.
Tako da nekaj imamo tudi mi dobrih praks za povedati
in pokazati, kako se te cilje doseže. Zdaj pa mogoče
še bolj natančno. -Hvala lepa. To, točno iz tega, kar je povedala
ministrica, lahko gremo v detajle in o njih govorimo dolgo,
ampak samo pravna podlaga za to, kar ste rekli, je sedem protokolov
v Barcelonski konvenciji, ki so predmet izvajanja
in so tudi pravno zavezujoči za vse države in EU.
Za njihovo izvajanje skrbi Barcelonska konvencija na način,
da ima pet regionalnih centrov v celem Sredozemlju, ki skrbijo
za izobraževanje kadra v vseh državah na tehnični način
z rednimi letnimi sestanki v živo. Jasno, covid je bil za vse
druga zgodba, pa vendar, da se te ekipe in ljudje med sabo
srečujejo in se tehnično, bi rekel, izpopolnjujejo v znanjih,
od zmanjševanja pritiskov in vplivov iz ladijskega prometa,
to je REMPEC center na Malti, do biološke raznovrstnosti
z regionalnim centrom v Tuniziji za čisto produkcijo,
za tako imenovano krožno gospodarstvo v Barceloni,
za načrtovanje v Splitu in tako naprej, da ne naštevam vseh.
Pa Plan Bleu v Nici. Skratka, tu gre za zelo konkretno asistenco
državam, tudi Palestini, če hočete, in vsem ostalim EU in ne EU,
ki so res, vemo vsi, v kriznem stanju, Bližnji vzhod in severna
Afrika, pa vendar je to okvir in zato je tako pomemben,
ker pridejo vsi za mizo. Pridejo vsi za mizo, vse države
in imajo zadaj tudi zaradi delovanja teh centrov
že domala pol stoletja tudi znanje in tehnično pomoč za izobraževanje
in tudi sredstva. Tako da to je konkretno. Drugo pa je izvajanje,
ki je zmeraj, saj veste, neka šibka točka. -Upajmo,
da se bodo tudi na tem področju stvari, bom rekla, premaknile
in prav dogajanje zdaj avgusta v Sloveniji s temi res
gromozanskimi, epskimi poplavami, bom rekla,
Slovenijo še toliko bolj zavezuje ali pa ji da neko moralno
odgovornost, da pove naprej, kaj vse je treba narediti,
da se bodo stvari v prihodnosti dogajale v pravo smer.
Mogoče samo še na migracije. Ima lahko Barcelonska konvencija
tukaj kakšno vlogo, če ja, kakšno? -Ja, ima.
Prav ta omenjena vodna,
prehranska in podnebna varnost, tukaj so ukrepi preko Barcelonske
konvencije in njenih izvajanj in protokolov za povečanje
podnebne odpornosti v porečjih, obalah in morju, kar je prvi pogoj,
da imajo ljudje pravzaprav varno okolje, kjer lahko tudi
preživijo z vodo in da lahko pridelujejo hrano. Predpogoj vsega.
In tukaj ... In ne pozabiti, imajo tudi od nekdaj, in zato je
zgodovina Sredozemlja in njegovih obal taka, da bi kultura ribištva
na primer in tesna povezava ribištva in obalnih ekonomij
z ribištvom živela naprej in se ne bi sesula zaradi
prelovljenih ribjih fondov, ki jih seveda pospešeno desetka
tudi upadanje biološke raznovrstnosti. In ti ukrepi so
eden od fokusov upravljanja, ki bodo na tem našem zasedanju
v središču pozornosti, kako te režime še bolje nadzorovati
in jih usklajeno izvajati, da ne bo substanca, v tem primeru
ekološko stanje ribjih fondov, ogroženo do te mere, da tudi ne bo
ekonomskih vrst. Recimo tune ni več v severnem Jadranu,
pa so naši predniki v Križu razvili posebno metodo ribolova
na tune, tunolova, in je zdaj to res samo še muzej. Cilj je
pripeljati, če smo zdaj na tem, tuno nazaj v Tržaški zaliv.
Hvala. Mogoče še kakšno vprašanje preko spleta?
Prosim za dvig roke.
V primeru, da ni vprašanj, pa se seveda vsem zahvaljujem.
Hvala medijem za udeležbo danes in za poročanje vnaprej in srečno.
Tako, tudi sama se pridružujem še enkrat želji, da nas spremljate
tudi v naslednjem tednu, ker gre res za pomemben
mednarodni dogodek. Hvala.