Dober dan. Vlada je na današnji dopisni seji sprejela predlog
zakona o obnovi, razvoju in zagotavljanju finančnih
sredstev. Predlog zakona bosta predstavila minister
za finance Klemen Boštjančič in državni sekretar
na Ministrstvu za naravne vire in prostor Jože Novak.
Najprej pa beseda ministru. Izvolite. -Hvala lepa.
Lepo pozdravljeni. Veseli me, da lahko povem, kot včeraj
napovedano, da je vlada na današnji dopisni seji potrdila
predlog zakona o obnovi, razvoju in zagotavljanju finančnih
sredstev, ki vzpostavlja mehanizme, ki bodo omogočili hitrejšo obnovo,
pa tudi zaščito pred prihodnjimi naravnimi nesrečami ter pospešitev
razvoja na prizadetih območjih, kar je ključno. Zdaj,
kar se tiče same razlage samega zakona, bom malenkost
daljši danes, ker gre za precej obsežno temo. Kot sem že včeraj
povedal, za približno 150 členov, ki zelo široko področje zajema,
tako da verjamem, da vas to zanima, tako da bom že pri tem
uvodnem nastopu malenkost daljši. Za začetek, ključno je,
da ta predlog zakona potrjujemo le dobre tri mesece
po največji naravni nesreči pri nas, s tem pa, kot rečeno,
naslavljamo res številna področja, in sicer pomoč
prebivalstvu, področje gospodarstva, gradnje, urejanje voda, kmetijstvo,
varstvo okolja, vodna infrastruktura, administrativni
postopki, javno naročanje, varovanje kulturne dediščine
in seveda javnofinančne prihodke in oprostitve dajatev, potem naprej
razvoj in javne objave podatkov o prejemnikih javnih sredstev
in nenazadnje tudi področje zdravja in socialnih zadev.
Ko gre za samo pomoč prebivalcem, naj povem,
da predlog zakona vpeljuje poroštveno shemo za fizične
osebe, ki je namenjena obnovi poškodovanih objektov
in za financiranje gradnje za nadomestitev objektov.
Osredotočena je na obnovo stanovanjskih nepremičnin,
v katerih so imeli oškodovanci prijavljeno stalno prebivališče
in so v objektih dejansko bivali pred naravno nesrečo.
Poroštvo je v višini 100 odstotkov glavnice kredita, ki je omejena
na 100.000 evrov, obrestne mere bodo subvencionirane tudi
v polni višini obrestne mere. Krediti pa morajo biti zavarovani
s hipoteko ali zavarovano polico. Ta predlog zakona naslavlja
tudi brezplačno odsvojitev občinskih nepremičnin v last
Stanovanjskemu skladu Republike Slovenije. Ta ukrep je namenjen
zagotavljanju dodatnih nepremičnin stanovanjskemu skladu
in sicer za namen gradnje in obnove neprofitnih najemnih
stanovanj. Pri pomoči gospodarstvu je predvidena poroštvena shema
za kredite s subvencijo pogodbene obrestne mere za gospodarske
subjekte, pri čemer gre za kombinacijo garancije
in subvencije obrestne mere, torej finančni produkt,
ki je zanimiv tako na eni strani za komercialne banke,
kot za kreditojemalce, za državo pa ima ta predlagani
finančni instrument manjši vpliv na javne finance,
ker gre za potencialno obveznost, pri kateri bo finančna
posledica nastala šele ob morebitnem odpoklicu garancije.
S predlagano rešitvijo se približamo uporabnikom poroštvene
sheme, podjetjem, samostojnim podjetnikom in nosilcem kmetijske
dejavnosti, saj imajo poslovne banke mrežo, ki pokriva območje
celotne države. Bankam država s poroštvom krije del poslovnega
tveganja, kreditojemalcem pa subvencionira del obresti.
Zakon predvideva tudi ukrep spodbud za investicije
v gospodarstvu. Upravičenci so podjetja, ki so utrpela neposredno
škodo v poplavah in plazovih, pri čemer je vlogo za sofinanciranje
možno oddati najkasneje do konca naslednjega leta.
Sredstva se bodo dodelila po postopku, kot je določen
z zakonom o spodbujanju investicij, in sicer z neposredno
vlogo. Gre torej za investicije, ki so izjemnega pomena
za razvoj slovenskega gospodarstva. Omogočeno je tudi,
da prejemnik spodbude del dejavnosti opravlja v dodatnem
objektu, ki ga zgradi, torej govorimo o novi investiciji,
ne, da bi bila potrebna zamenjava zemljišča v občini.
Predlog zakona nadalje naslavlja nadomestne in nadomestitvene
gradnje. Tu so ukrepi predvsem namenjeni poenostavitvi postopkov
umeščanja. Na območjih, ki niso ogrožena, se določa
možnost nadomestne gradnje na isti lokaciji, če je treba objekt
samo nekoliko prestaviti, se predvideva odstop od zakona
o urejanju prostora. V kolikor gre za objekt,
ki se namesto prvotnega gradi na drugi lokaciji, je to seveda
nadomestitveni objekt, ki je v skladu z zakonom
o interventnih ukrepih za odpravo posledic poplav
in plazov iz avgusta letos, določen za trajno odstranitev.
V predlogu je predvideno nadalje, da se v primeru nadomestne
gradnje in nadomestitvenega objekta komunalni prispevek
v obsegu nadomeščenega objekta za novo in obstoječo komunalno
opremo ne plača. Stroški izvedbe priključitve
nadomestitvenih in nadomestnih objektov na gospodarsko javno
infrastrukturo, ki zajemajo tako projektiranje kot samo
gradnjo priključka, pa se bodo financirali iz sredstev, namenjenih
za odpravo naravnih nesreč. Na področju kmetijstva, varstva
okolja in vodne infrastrukture je predvidena obnova uničenih
gozdnih cest, gradnja zadrževalnikov za potrebe namakanja kmetijskih
zemljišč, gradnje nadomestitvenih kmetijskih objektov in kmetij,
obnova in gradnja vodne infrastrukture, prednostna obravnava
vlog prizadetih prebivalcev pri Eko skladu ter dostop
do podatkov iz sistema AJDA, zagotavljanje in odločanje
o višini škode. Za kmetijstvo je predvideno tudi jamstvo
države za predplačila iz programa za razvoj podeželja
za obdobje 2014-2020, na področje administrativnih
postopkov se bi poseglo z administrativno razbremenitvijo
in pospešitvijo priprave investicijske dokumentacije
za obnovo železniške infrastrukture, za posege v varovalnem pasu
javne ceste, določa se tudi krajšanje tožbenih rokov
v kompleksnih zadevah, kot so integralna gradbena
dovoljenja. Predlog zakona določi tudi posamezne oprostitve,
kot je prenehanje plačila dajatve za odjavljeno vozilo,
če je bilo to zasuto oziroma odplavljeno v teh poplavah
in plazovih, pri javnih naročilih gradenj se omogoča oddaja
izločenih sklopov, namenjenih obnovi in razvoju na prizadetih
območjih, pri čemer posamezen izločen sklop ne sme presegati
milijona evrov. Vsi tako izločeni sklopi sicer celovitega javnega
naročila pa ne smejo presegati 20 odstotkov ocenjene vrednosti
celotnega javnega naročila gradnje. Zakon naprej določa
tudi prednostno obravnavo zahtevkov za revizijo glede javnih
naročil, namenjenih obnovi in razvoju na prizadetih območjih
s strani državne revizijske komisije. Za financiranje projektov
in ukrepov, povezanih s poplavami in plazovi, se ustanovi proračunski
sklad, na katerem se zbirajo sredstva na posebnem računu,
ločeno od drugih proračunskih sredstev. Kot vir proračunskega
sklada za obnovo so določeni sicer naslednji viri: torej, davek
na bilančno vsoto bank in hranilnic v višini 0,2 odstotka
letno, zvišanje stopnje davka od dohodka pravnih oseb
za tri odstotne točke ter uporaba čistega in bilančnega
dobička Slovenskega državnega holdinga. Ob tem znova poudarjam,
da gre za začasne vire. Predlog zakona predvideva
nadalje prakse transparentnosti porabe javnih sredstev.
O tem smo tudi že veliko govorili. Torej, urejamo proaktivno
javno objavo podatkov o porabljenih sredstvih
in pridobljenih sredstvih od donatorjev. Objava bo možna
zgolj na podlagi predhodnega soglasja, katerega podaja bo
možna prek spletne strani. Ob tem bi rad spomnil še
na podatek, da je bilo do sredine novembra iz državnega proračuna
že izplačanih 420 milijonov evrov. Kdo vse je prejemnik
teh sredstev, pa si lahko vsak posameznik pogleda
na spletni strani Ministrstva za finance. Ti podatki se bodo
zdaj osveževali enkrat tedensko. V nadaljevanju pa bomo dodali
še podrobnejše sezname prejemnikov in še dodatno
grafično podporo, tako da bodo ti prikazi še bolj prijazni
uporabnikom oziroma tistim, ki jih to zanima. S tem zakonom
omogočamo tudi dodatno sofinanciranje programov duševnega
zdravja in nudenja psihosocialne pomoči. Nenazadnje, kar se tiče
razvoja, severni del tretje razvojne osi se določi kot razvojni
in prednostni cestni infrastrukturni projekt, zagotavlja se sredstva
za sofinanciranje gradnje javnih komunikacijskih omrežij
in pripadajoče infrastrukture, sofinancira se gradnja visoko
zmogljivih mobilnih 5G omrežij, investitorji pa morajo pri gradnji
in obnovi poškodovane gospodarske javne infrastrukture
položiti dovolj zmogljivo prazno kabelsko kanalizacijo, ki bo
pod enakimi pogoji na voljo vsem ponudnikom elektronskih
komunikacijskih omrežij. Uvaja se tudi neodplačna služnost
za gradnjo zelo visoko zmogljivih javnih komunikacijskih omrežij
in pripadajoče infrastrukture na nepremičninah v lasti države
ali samoupravne lokalne skupnosti. Toliko za začetek.
Zdaj pa, verjamem, da še dodatna pojasnila bova skupaj
s kolegom Novakom zdaj pojasnila. -Tako je. -Kar vabim
k besedi državnega sekretarja na Ministrstvu za naravne vire
in prostor Jožeta Novaka, ki bo pojasnil, kaj se bo zgodilo
s hišami tistih, ki so bili poplavljeni, nadomestnimi gradnjami
in kako bo z urejanjem vodotokov. Tako da kar stopite bližje
za govorniški oder. -Ja, lepo pozdravljeni.
Ta del verjetno največ zanima ljudi, ki so seveda prizadeti
in to naslavljanje te skupine ljudi je v zakonu posebej
obdelano, kot je že minister razložil. Kaj pa so ključne stvari
in prednosti tega? Mi smo morali najprej iz podatkov iz AJDE,
to pomeni, te skupine, ki je do zdaj pripeljala intervencijo,
praktično tudi pričakujem, da se zaključuje in gremo v obnovo.
Okrog 330 prizadetih hiš je na takem mestu, kjer ne bodo
mogli več obstajati. Za te moramo poiskati in jim bomo poiskali
nadomestitvene lokacije na drugih mestih. Okrog 80 objektov
je pa takih, ki so poškodovani do te mere, da se bodo bodisi
z nadomestno gradnjo ali rekonstrukcijo lahko obnovile
na istem mestu. Vsi ostali pa, seveda jih je 6000 prizadetih
na različne načine. Kaj je ključno pri tem?
Rekonstrukcije, ki so se začele, se nadaljujejo, brez da bi državljani
dajali vloge na novo. Nadalje, avtomatično z zakonom
določamo, da gradbena dovoljenja, ki so bila že izdana
pred tem, se podaljšujejo za dodatno dobo skupaj na pet let,
tako da ni treba vsakomur skrbeti, ker ni mogel graditi seveda v takih
razmerah, kot so bile sedaj na tem ogroženem območju.
Državna pisarna bo v veliki meri pomagala vsem investitorjem,
na način, da bo seveda poskrbela za vse te najbolj ogrožene
nadomestne rešitve. Ponudila bo najmanj enakovredno,
če ne boljšo rešitev, ki jo seveda lahko ima.
Pri čemer je lahko pričakovati različne odzive na to.
Nekateri lastniki tako ogroženih objektov, skupaj z ekipo že
v teh pisarnah, ki že funkcionirajo, praktično skupaj iščejo rešitve
in če bo kdo želel iti v nek objekt, ki je že zgrajen,
se ga odkupi in se ga preseli v objekte, ki že stojijo kjerkoli
v tisti občini ali kraju, ki je pač v bližini. Druga možnost
seveda je, da bo kdo zahteval sredstva in dobil tudi plačano
in potem seveda ne bo več želel graditi. Tudi take situacije
so v teh družbenih razmerah. Seveda, vse ostalo, kjer je pa
treba poiskati prostor za novo hišo, bo pa država zgradila novo
hišo na stavbnem zemljišču. Na stavbno opremljenem zemljišču,
tako kot je minister prej povedal, je tudi del opreme tega zemljišča
dan. Mi bi predlagali oziroma pišemo noter kot glavno usmeritev,
da se taka gradnja usmerja v poselitvena območja, ki so že
obstoječa v teh prostorskih načrtih teh občin. To je prva
možnost. Druga možnost je, da uvajamo inštrument lokacijske
preveritve in ga bistveno širimo s sedaj veljavno zakonodajo,
da lahko za nekaj hiš do velikosti zemljišč do 3000
kvadratnih metrov na enem kupu peljemo praktično,
jaz bi temu rekel, po lokacijskem postopku na objekt točno,
v najkrajšem času in tam se tudi gradi. Je več mnenj, soglasij
in vseh ostalih stvari, ki bodo dodane k temu,
in bodo veljale tudi za gradbeno dovoljenje. Mi pričakujemo,
da se bo kar precejšen del, vsaj tretjino od teh objektov
na tak način rešilo, z majhnimi lokacijami po ena, dve, tri, pet
hiš v nekaterih občinah in tako naprej. Imamo pa občine,
kjer seveda je treba, v eni občini tudi 150 hiš
nadomestiti, v drugi 100. To sta predvsem ti v Zgornji
Savinjski dolini, kjer pa bodo posebni občinski prostorski
načrti, sanacijski prostorski načrti, ki istočasno spreminjajo
prostorske plane in vse ostale stvari na tem mestu.
Moram povedati, da so se občine tega že lotile, skupaj z državno
pisarno in našim ministrstvom že pripravljajo določene lokacije
in seveda glede na skupno željo lastnika, možnosti občine
in vse ostalo, bo tudi tako opravljeno. Imamo pa dve zelo
pomembni točki notri. Nismo samo administrativno
predlagali skrajšavo namesto 30 dni, 15 dni za pridobitev
nekega mnenja, soglasja ali kaj drugega. Mi smo celo
napisali, da v primerih, ko se v 30 dneh izda, če kdo ne
izda, se šteje, da je mnenje dano. Skratka, šli smo v presunkcijo
tega, zavedajoč se, da vsak od teh organov bo to opravil
in to seveda s tem tudi dejansko zagotovimo.
Državnemu sekretarju na Ministrstvu za naravne vire
in prostor, konkretno zdaj meni, je naloženo, da koordiniram
14-dnevno, se pravi, praktično celo tedensko vse
soglasodajalce, da bodo pravočasno oddali in tudi
usklajevali rešitve. Ta organizacijski ukrep,
ki ni po zakonu nič več kot to, da določa to stvar, je pa morda
še bolj pomemben kot sama druga določila, ker mi seveda
hočemo ali ne priznati, mi smo blokirana država,
kjer je praktično priti do dovoljenja ena izmed najtežjih
stvari, zato stojijo tako primeri gradenj za stanovanja,
kaj šele gospodarstvo in nekatere druge regionalne zadeve.
Skratka, iz tega naslova je ta pomemben ukrep.
Mi imamo tudi zdaj določeno kontaktno osebo za usmerjanje
in pomoč občinam, pa tudi izdajanje teh mnenj
na našem ministrstvu in smo že začeli z vsemi občinami
tudi te konkretne postopke za ta del. Drugi del so seveda,
še morda bolj, če gremo izključno iz intervencijskih
ukrepov, da vodotoki tečejo, gremo zdaj, prihajamo v kompleksno
urejanje teh voda, kjer bo pripravljen poseben program
za obnovo in se bodo začeli posamezni vodotoki urejati
trajnostjo, sonaravno tudi in na način, da bi bili podnebno
odporni. To pomeni, take spremembe podnebja,
kot se zdaj dogajajo, ne bodo več na 500 let ali na 1000
let, ampak lahko pričakujemo, da bo ta povratna doba zelo
kratka in tukaj bodo projektanti, strokovnjaki za vode in vse ostalo,
morali narediti. Še ena pomembna stvar je, da prostorski plani,
ki so bili narejeni, bodo na nek način morali v teh
delih, kjer so bile poplave, preveriti iz naslova teh vodnih
površin njihovih stoletnih voda in upoštevanja večjih del.
Tam, kjer seveda to ne bo doseženo, se morajo plani spremeniti,
najmanj pa s presojo, bom rekel, vodarskih soglasij. Še več,
šli smo tudi naprej, da olajšujemo dela infrastrukture, vodarske,
prometne in vse ostale, na način, da usklajujemo projekte.
Ne bomo čakali drug na drugega, dajmo mi en papir, soglasje k tebi,
jaz tebi in tako naprej, ampak bomo to uskladili kot projekte,
kar je bistveni, bom rekel, napredek, tako da lahko vsi trije
sočasno delajo. Seveda to organizacijsko delo bo pa intenzivno
in seveda tudi na način, da bo prišlo do skupnega učinka
v zelo kratkem času. -Najlepša hvala. Verjamem,
da je kar nekaj vprašanj, gre za nov obsežen zakon.
Dajem prednost kolegom novinarjem tukaj. -Metka Majer, Pop TV.
Recimo, da vzamemo pač morda ta naselja, ki so bila nekako
najbolj izpostavljena, ne vem, Struge ali pa Letuš.
Torej ti ljudje, ki bodo načeloma, ki so živeli tam in ki se bodo
morali odseliti, torej če bodo dobili nadomestno gradnjo,
kakšen je recimo njihov konkreten primer, kaj vse torej
lahko pričakujejo od države? Ali lahko gremo na enem
konkretnem primeru, torej recimo prebivalce Strug.
Če seštejeva obe informaciji, ki sva ju dala skupaj,
je najprej to, da so seveda že po interventnem zakonu bile te,
bom rekel, ocene škode narejene. Seveda sledijo zdaj tudi konkretne
točno na posamezen objekt, če hočete, in zagotovila so ...
Naprej od tu je že ukrep predhodnega poplačila škode,
ki ga že izvajamo in praktično je ta mesec že za večino njih prišlo
do izplačila. Imeli ste tiskovno konferenco ministrice Bratuškove,
ki je natančno pojasnila obseg tega, teh plačil, ki so dana
vnaprej kot predujem. To je zdaj prvi del, drugi del je pa to, da,
bom tako povedal, v teh krajih so že praktično vnaprej bili seznanjeni
z veliko pogovorov in želja, da se preselijo, recimo konkretno
v občini Braslovče se pripravlja stavbno zemljišče za 150 novih hiš,
pripravljajo se rešitve za to in to bi bila verjetno za večino
najbolj optimalna rešitev. Prišlo bo do tega, da bo po željah
dosedanjega oškodovanca, lastnika hiše, državno-tehnične
pisarne in pa občine prišlo do ponudbe na tej parceli ti,
na tej drugi in tako naprej, ponujena jim bo enakovredna
izgradnja nove hiše. V tem času, ko pa ne bo hiša zgrajena,
to bo trajalo lahko leto dni ali kaj takega, nekateri primeri
bodo tudi morda krajši ali kako drugače, ampak tako velik
kompleks bo pa seveda rabil svojo opremo in urejanje,
pa se zagotovi nadomestno bivanje po izboru, če je le možno
skupaj, sporazumno, na kateri koli možnosti že. Seveda, možnosti je
nekje več, nekje malo manj, ampak upošteva se tudi način,
da lahko tudi sam poišče, pa se pomaga, ali pa ponudi skupaj
z občino druge stvari. Jaz mislim, da ta trikotnik,
državna pisarna, občina in lastnik bodo našli največkrat
sporazumne in idealne, mislim v danih možnostih, bom rekel,
dobre rešitve. -Kako bo, recimo, če govoriva o tem konkretnem
primeru, recimo ko ste omenili Braslovče, z lastništvom?
Ta parcela, ki jo je ponudila občina in smo se z njimi pogovarjali,
je večinoma že v državni lasti in nekaterih drugih lastnikov
in država bo tukaj poskušala pridobiti ta zemljišča v celoti
skupaj z občino, komunalno se bo opremilo in tudi dana ta ponudba,
primer tega. Seveda, da nastajajo taki dokumenti, je participacija
javnosti tako in tako potrebna v takem delu, še posebej pa tudi
želja posameznikov, zato da bi velikost teh objektov in hiš
prilagodili konkretnim razmeram med posamezniki. Za primer,
večje zadeve, Tam, kjer imamo pa situacijo, da gre za eno parcelo
ali hišo, je pa tako in tako projektna dokumentacija
in vse narejeno na primer točno, na osebo ali na družino, ki seveda
želi to dobiti in bodo prilagojene rešitve. Tudi nekateri prostorski
načrti bodo omogočali tako imenovano rastočo hišo;
danes rabim za te stvari pač tako veliko, omogoča pa ta
prostorski načrt tudi njihovo širitev in kaj podobnega. Dobili smo
že kar nekaj ponudb na različnih, ali pa ponudb v smislu sodelovanja
različnih šol, tudi fakultet, ki bi svetovale, bom rekel,
na kakšnih stvareh. Jaz mislim, da se bo tukaj ta dinamika
projektantskega načrtovanja in ostalega kar dobro izkazala,
namreč priložnost je tudi, da pridemo do višjega ali pa
kakovostnejšega oblikovanja teh stavb na ustrezen način.
Tukaj imamo pa seveda več možnosti. Niso samo klasična
fizična gradnja, betonska gradnja, so tudi lesene hiše, so tudi
ostale zadeve, tako da se bomo o tem pogovarjali s posamezniki,
kako narediti. Jaz mislim, da pri tako velikem obsegu,
kot je ta, 150 hiš, je tudi priporočen projektni natečaj,
ki ga bomo lahko izpeljali vzporedno, ni pa obvezen.
V zakonu smo napisali, da tudi projektantski natečaji niso nujni,
bi pa želeli kvaliteto zagotoviti tudi na tak način, da pri posameznih
ne kompliciramo, če je pa malo večja stvar, je pa seveda,
je pa dostojno, da naredimo neko vzorčno naselje tudi
za bodočnost. -Še za gospoda ministra morda.
Kar se tiče, našteli ste vire financiranja, mislim vire
za ta SOS sklad, pa me zdaj zanima, koliko recimo računate,
da se bo vanj steklo v prihodnjem letu?
Naslednje leto bo relativno nizek znesek, namreč tako ukrep
začasnega povečanja davka na bilančno oziroma davek
na bilančno vsoto bank kot DDPO pravzaprav velja od leta '24
naprej, kar pomeni, da bo prišlo do prvih izplačil v letu '25,
razen akontacije, ki bo že v letu '24, tako da bodo v bistvu
viri v letu '24, torej bodo pretežno zadolževanje, torej dodatno
zadolževanje oziroma krediti države. En del, seveda zelo pomemben,
so ta pričakovana sredstva s strani evropskega solidarnostnega sklada.
Ta sredstva bi morala priti v naslednjem letu,
v celoti v naslednjem letu, deloma upamo že celo en del
v letošnjem letu, tako da torej, kar se tiče samih virov, je to to.
Drugače samo ti viri iz naslova davka na bilančno vsoto bank
in začasno povišanega DDPO znašajo nekaj več kot milijardo in pol,
ampak to je v petih letih, to je pravzaprav v obdobju
2024-2029, pa eno leto kasneje izplačilo, torej v teh prvih letih
bo seveda pretežno ta sredstva, se bo odprava posledic škode
financirala iz državnih sredstev. -Pa ko ste omenili ta evropski
solidarnostni sklad, vem, da je to v domeni ministrstva za kohezijo,
ampak kakšne pa so zadnje informacije? -Nič drugega nimam
kot to, kar je bilo že povedano, torej da se ta vloga preučuje
in da zaenkrat ni bilo s strani Komisije kakršnih koli pripomb.
Generalno je tukaj bolj stvar, ki je seveda v resnici na koncu
tudi politična odločitev. Treba je vedeti, da je ta evropski
solidarnostni sklad za naravne nesreče precej prazen,
namreč v Evropi je bilo v zadnjih dveh letih zelo veliko naravnih
nesreč, tudi po slovenskih poplavah sta se zgodili še dve večji nesreči
in seveda so tudi te države, vsi seveda ciljajo na ta sredstva,
tako da se tukaj seveda nadejamo, da bo to, ta obljuba, ki jo je
Evropska komisija dala, izpolnjena. Verjamemo, da je vloga, ki smo jo
dali, profesionalno pripravljena in zadostuje vsem potrebam.
Tako kot sem rekel, težava je bolj v samih virih, ker so ta sredstva
generalno prenizka v tem skladu za vse nesreče, ki so se v Evropi
zgodile v zadnjih dveh letih. Vem, da tudi glede tega na strani
Komisije teče debata, da bi zagotovili dodatno
financiranje tega sklada, ampak saj pravim, gre za politično debato.
Najlepša hvala. Še imamo tukaj pri nas vprašanje, medtem naj se
na spletu dva novinarja, ki sta, javita z dvigom roke, če želita
zastaviti vprašanje. -Rok Šuligoj, TV Slovenija. Vprašanje imam
za državnega sekretarja, in sicer zdaj, če prav razumemo,
pri tej nadomestni gradnji ne bo nekega standardiziranega tipa hiš,
pa me zanima, kako bo recimo v primeru ... Oziroma drugače
bom vprašal. Ali bodo te hiše, ta stanovanja primerljiva s tistimi,
ki so jih ljudje recimo v poplavah izgubili oziroma od kjer so se
morali odseliti oziroma ali bo tukaj recimo ta način obnove oziroma
nadomestnih gradenj podoben, kot je bil v času obnove po potresu
v Posočju, torej recimo neke talne ploščice ali pa parket
do take cene na kvadratni meter, če želi lastnik oziroma stranka
recimo večje, boljše, se potem to razliko doplača?
Najprej bom ponovno povedal dva termina. Ena stvar je
nadomestna gradnja, mi štejemo, da nadomestno gradnjo lahko
postaviš na istem mestu, če je bil poškodovan objekt,
smo pa dali najprej tolerance, da se lahko postavi tudi v njegovi
bližini, predlagamo deset, dvajset metrov stran, deset metrov je zdaj
uradni predlog, bomo videli preko razprave, kar je, in tudi še
dodaten kriterij, da lahko kmetijo ali del kmetije, ki je poškodovana,
kmet naredi tudi na drugem delu svojega imetja, če je seveda tam
primeren, primernejši prostor, kot je to narejeno. To je kriterij.
Od tu naprej mislim, da bomo pripravili predvsem to,
da se bodo projektanti morali izkazati, da bodo ponudili
malo boljše objekte, bolje oblikovane, bolj funkcionalne
in vse ostalo. Načrt posamezne hiše bo vedno nastajal v kombinaciji
z lastnikom, glede na želje in potrebe lastnika, in to na nove
potrebe lastnika in seveda skupaj s pisarno, ki bo poskrbela tudi,
da je to tehnično pravilno narejeno in seveda tudi občino, kjer bomo
lokacijske pogoje dodeljevali. Skratka, jaz pričakujem tudi,
da se bomo lahko pohvalili z boljšimi rešitvami, kot so bile
do zdaj in, omenil sem, fleksibilnejšimi. Kadar je eno
stavbo, eno hišo treba prestaviti na drugo lokacijo, je seveda to
ena na ena v skladu s pogoji, ki jih občina že itak ima sicer.
Kadar gre pa za ta najmanj dva primera ali tri primere,
ki so, 150, eden sto hiš in podobno, takrat pa gre za kolektivno zadevo
in tukaj je predvsem tako imenovan ... Treba je narediti
dobro arhitekturno, urbanistično zasnovo kot celoto z vsemi cestami,
dostopi, kanalizacijo in vsemi opremami na, seveda,
varnem območju, da ni med poplavami ali plazovi ali kaj
podobnega, kar se je zdaj zgodilo. Tukaj pričakujem tudi ponudbo,
ki je malo večja. Ministrstvo za stanovanjsko področje je že
pripravilo poziv zbornici oziroma zbornica je ponudila,
da bo pripravila nekaj arhitekturnih predlogov, kjer bodo lažje v tem
katalog, bom rekel, izbirali in dali priporočila ljudem.
Tudi to bo na razpolago. Tako da jaz mislim, da bo prišla
kombinacija, kot sem rekel, želje lastnika, konkretne situacije,
in to do bistveno boljših rešitev. Zakaj sem pa rekel prej
fleksibilnost? Tudi če ima danes kdo majhno hišo ali pa
manj vredno ali pa nefunkcionalno ali kar koli, bo lahko v prvi fazi,
za ta denar bomo poiskali najmanj enakovredno, če ne boljšo
situacijo, kot je, če pa se ve, da bo to recimo mlada družina,
bo imela možnost razširiti kadar koli kasneje ali pa glede
na to, da so starejši ljudje, seveda prilagajanje na to
novo situacijo, kakršna je danes. Imamo tudi situacije, kjer so
starejši ljudje v velikih hišah in jih ne rabijo, tako da ta
fleksibilnost bo zagotovljena. -OK, hvala. Še za ministra.
V bistvu je tema, ki se tiče vašega resorja, in sicer očitno bo
nek finančni vpliv imelo tudi včerajšnje izglasovanje
v državnem zboru, torej uskladitve socialnih transferjev, pa me zanima
vaš komentar, pogled na odločitev in na včerajšnje dogajanje. Hvala.
Kar se tega tiče, bom seveda na to odgovoril. Samo vprašanje,
ali smo zaključili z vprašanji na osnovno temo današnje konference,
ta zakon o obnovi? Če je še kakšno to vprašanje, potem pa
vse ostalo. -Ja, imamo še dve roki, na spletu, ja,
in tudi prosim, da minister še odgovori o novih davkih
na malice in prevoz, če so. To je še za potem. Andreja Lončar.
Pozdravljeni. Omenili ste, da bo za davek na bilančno vsoto
prvi priliv v letu 2025, če sem razumela, zdaj pa ne vem,
jaz imam v spominu, sicer zdaj nimam osnutka zakona pri sebi,
ampak se mi zdi, da v enem prvih osnutkov zakona, ko ste o njem
še razpravljali, je bilo navedeno, da bodo prvi prilivi že leta 2024
in so bile tudi neke razlage, da retroaktivnost tukaj pač
ne pride v poštev oziroma da tukaj ni tveganja retroaktivnosti,
pa me zanima ali ste to potem kaj naknadno prilagajali ali spreminjali
ali sem jaz narobe nekaj razumela? -Pravilno ste razumeli.
Prva verzija, ko smo pripravljali zakon in tudi komunikacija
z združenjem bank in z bankami je bila, da bo ta zakon,
da bo prvo obdobje, na katerega se bo preračunavalo, je 31. 12. 2023
in prvo plačilo v letu '24. In dejstvo je, da je seveda bilo
več različnih pravnih mnenj, ali bi to lahko nekdo uporabil,
torej če bi ostali pri tem datumu, 31. 12. 2023, ne glede na to,
da je to datum, ki predvidevamo, da bo po tem, ko bo zakon sprejet,
namreč zakon gre danes v Državni zbor in bo obravnavan
po nujnem postopku, torej ne glede na to, seveda, ker so bila pravna
mnenja glede tega različna, v resnici jih niti ni bilo zelo veliko,
da je to potem protiustavno, smo se vendarle v izogib zapletom
na tem področju raje odločili, da smo na varni strani in smo torej
zamaknili samo uveljavitev tega davka za eno leto.
Hvala lepa. TV Slovenija, Marko Milenković.
Samo trenutek, Marko Milenković, ne slišimo vas.
Nimate priklopljenega mikrofona, sporočajo naši tehniki.
Mogoče pa tu kolegu napišete sporočilo, pa v vašem imenu vpraša,
ker je z nami. Še minister na ti dve odprti temi še. Gospod Novak,
vam se zahvaljujem. Izvolite. Se pravi smo rekli glasovanje o DZ
in morebitni novi davki za malice in prevoze. -Ja, pri včerajšnjem
glasovanju zvečer v Državnem zboru sem bil prisoten zraven, tako da sem
prisostvoval tej nenavadni situaciji, tako da v resnici zdaj,
kar se tiče samega glasovanja in zapletov, vezanih na to
glasovanje, pravzaprav se mi ne zdi, da imam kot predstavnik
vlade o tem kar koli za komentirati. Gre za vprašanje Državnega zbora,
ki mora seveda v okviru svojega dela to razrešiti. Upam,
da se to zgodi čim prej, ker dejansko to, kar se je zgodilo,
vrže precej veliko senco dvoma ne samo na to glasovanje,
tudi še na kakšno drugo in to je nek predpogoj za to,
da verjamemo v demokracijo, v kateri živimo. Tako da absolutno
zelo neljub zaplet, katerega upam, da bo državni zbor rešil čim prej.
Tako da tudi kar se tiče samega finančnega vpliva, težko zdaj
komentiram, glede na to, da sploh še ni ta trenutek znano,
kaj formalno je bilo ali ni bilo izglasovano, tako da kar se
tega tiče, bomo počakali. Upam, da bo to čim prej znano
in da bo to danes in bom seveda potem to tudi komentiral. -Malice,
prevozi, novi davki na njih. -Ja, kar se tega tiče, danes se je
na enem tiskanem mediju pojavil članek, ki ga na ministrstvu
za finance ... Ostro zavračamo podtikanja o domnevnih rešitvah,
ki jih naj bi prinesla tako imenovana prenova sistema.
Točno taki članki, kot je bil danes objavljen ... Točno o takšnih
lobističnih poskusih rušitve rešitev
sem že govoril v preteklih medijskih nastopih.
Posamezne interesne skupine, že preden so kakršnekoli
rešitve sploh oblikovane ali predstavljene javnosti,
preko medijev že začnejo s strašenjem
in izkrivljanjem informacij. Enemu od avtorjev tega članka
iz današnjega dne smo na ministrstvu pojasnili,
da še nimamo dokončnih rešitev, zato o njih ne moremo
razpravljati, ko bodo dokončne rešitve oblikovane,
jih bomo najprej predstavili ključnim deležnikom
in tega se bomo držali kljub vsem pritiskom,
kakšne morajo biti rešitve, ki se že zdaj skušajo ustvarjati
v medijih in sugerirati, v katero smer spremembe
lahko gredo in v katero ne. Pojasnili smo tudi, da je davčni
sistem kompleksen, to govorim ves čas, vsak poseg
pomeni vpliv tudi na druga področja, kar je potrebno
pri iskanju rešitev upoštevati. Pravzaprav je to ena glavnih težav
obstoječega davčnega sistema, ker se ga ni reševalo sistemsko,
ampak z ad hoc rešitvami, tudi danes, vsak teden prihajajo
nove ideje, kako ad hoc rešiti en problem, na področju davkov
smo seveda vsi strokovnjaki in vsi bi seveda na svojem področju
pretežno reševali probleme tako, da ne bi plačevali
ali pa, da bi mi manj plačevali davkov, kljub temu da,
ko se pogovarjamo, s komerkoli, ki si vzame dovolj časa,
se vsi strinjajo, da je sistem nepregleden,
da ga bi bilo potrebno postaviti na novo, začeti iz ničle,
ampak našo rešitev bi bilo pa super prej uvesti.
To je tako, kot sem rekel, tudi v tem odgovoru smo zapisali,
da si želimo rešitve, ki bodo ustvarjale pregleden
in enostaven davčni sistem, in popolnoma jasno je,
to je možno, sploh na področju obdavčitve dela,
izključno z dogovorom s socialnimi partnerji,
tako z delodajalci kot z delojemalci, brez takega
dogovora rešitve niso možne. Je pa še en, konkretno še enkrat
to povem, to bom poudarjal na ves glas, kljub temu,
da seveda še enkrat določene interesne skupine tega nočejo
slišati. Če se pogovarjamo o obdavčitvi plač v Sloveniji,
se dajmo pogovarjati celovito in dajmo primerjati
jabolka z jabolki, ne jabolka s hruškami.
Slovenski sistem je tudi na področju obdavčitve dela
specifičen in ravno zaradi tega, kar sem povedal, da se je dogajalo
na večini ali pa pravzaprav na vseh davčnih podpodročjih,
se je dogajalo tudi na področju obdavčitve dela.
Ker je obdavčitev dela, predvsem pa višina socialnih
prispevkov v Sloveniji visoka, predvsem socialnih prispevkov,
vedno znova povem, ti socialni prispevki so povezani
s pravicami, ki jih na drugi strani zagotavlja država
oziroma družba, torej, dajmo se vprašati, če ne želimo,
ali se strinjamo, da nekih pravic ni
ali da jih zmanjšamo, potem je seveda potrebno tudi,
se strinjam, da je treba socialne prispevke znižati.
In, ko se dela primerjave, in to interesne skupine
zelo rade delajo, nas vedno znova primerjajo z eno samo
državo ali morda dvema, ali pa se potem pojavi primerjava,
ki jo tudi mi seveda absolutno gledamo, hočem reči,
da gre za absolutno relevantno primerjavo, to je OECD-jeva
primerjava, obremenitev dela, vendar je treba povedati,
da ta primerjava ne zajema določenih specifik slovenske
obremenitve dela. In to so, ja, konkretno nadomestilo
stroškov prevoza, prehrane, regres, 13. plača.
Ker je ta obravnava v Sloveniji specifična,
predvsem govorim o regresu in o plači oziroma nadomestilu
prevoza in prehrana, se to ne šteje v OECD-jeve
primerjave, zato je Sloveniji, kaže sliko Slovenije
glede obremenitve dela drugačna, kot če bi se to upoštevalo.
In to je tista stvar, na katero ves čas opozarjamo.
Seveda in še enkrat, ko začnemo o tem govoriti,
sledi članek v kakšnem mediju: obdavčili bodo regres,
obdavčili bodo prevoz, obdavčili bodo prehrano.
To je totalna neumnost, izkrivljanje dejstev in to,
kot sem rekel, v resnici verjamemo, da to delajo skupine,
ki v resnici ne želijo sprememb ali pa resetiranja
obstoječega sistema, da ga postavimo na novo,
da bo to res enostaven, pregleden sistem, ki ga bomo
vsi sploh razumeli. –Rok Šuligoj še zaradi tehničnih
težav v imenu kolega, in sicer o desetih milijardah odhodkov
pri sanaciji po poplavah je bilo govora, kolega zanima,
če so ti odhodki zdaj kaj bolj natančno razdelani.
Glede poenostavitve postopkov, o čemer je bilo prej govora,
pa še to, opozicija očita, da je teh poenostavitev že preveč
in da omogočajo zlorabe. –Kar se tiče ocene stroškov,
so take, kot so, imamo v osnovi dve oceni stroškov,
ki sta bili obe narejeni po svoji metodologiji. Ena je ocena
neposredne škode, je tri milijarde, ocena neposredne in posredne škode,
torej sanacije vsega, kar se je zgodilo, če vse želimo
postaviti nazaj v prvotno stanje, sanirati tudi vse plazove
in vse ostalo, je pa blizu deset milijard evrov.
Seveda se bo škoda ali pa sam strošek gibal
nekje med tema dvema številkama, kot minister za finance
si absolutno želim, da je številka čim nižja.
Še enkrat pa povem, glede na vire, o čemer je največ govora
in o dodatnih davkih, danes sem povedal, koliko bo to znašalo,
in po vseh računicah je jasno, da bo največji del
financirala država z dodatno zadolžitvijo. –Še poenostavitev.
Kar se tiče poenostavitev, ves čas smo napovedovali,
da je to eden glavnih ciljev tega zakona. Me, pa me ne preseneča
ta kritika, na eni strani seveda, da bo prišla, ker karkoli narediš,
itak pride kritika, preseneča me hitrost.
Verjamem, da v resnici, glede na to, da smo zakon
pravzaprav danes šele potrdili na vladi, niti še v javnost
ni prišel, niti še v državni zbor ni prišel, ampak bo v naslednji uri,
verjamem, tako da iz tega konteksta bi rekel, dajte najprej,
tisti, ki to kritizirajo, najprej prebrati sam zakon.
Po drugi strani pa seveda nismo nikoli skrivali,
da je eden od osnovnih ciljev tega zakona ravno poenostavitev
postopkov in absolutno si želim, da bodo rešitve
iz tega zakona, ki je vezan na sanacijo škode poplav
in plazov iz meseca avgusta, da se bo del teh rešitev pokazal
kot dober, v to absolutno verjamem, predvsem pa,
da bo potem našel pot v sistemsko zakonodajo.
Ker namreč dolgotrajnost prostorskih postopkov,
o katerih je kolega Novak precej govoril, je eden največjih
problemov blokiranja razvoja naše države. Tako da absolutno,
to je bil tudi cilj, da skozi to nesrečo najdemo rešitve,
rešitve smo našli hitro, in da seveda, ko se bodo te rešitve
izvajale, verjamem, da bomo ugotovili, da je marsikaj od tega
smiselno vključiti v sistemske zakone in na ta način
pravzaprav rešiti del problemov, ki spet se jih v tej državi
30 let ni lotil nihče. –Hvala lepa. Zdaj mi tu sporočajo,
da je zakon objavilo Združenje občin. Naj povem,
da se je dopisna seja začela danes ob deveti uri zjutraj
in je bila končana ob 12-ih in 15 minut, tako da zakona
ni mogel noben objaviti, ker je bil pravkar, v tem času,
ko mi govorimo, potrjen. Andreja Lončar je še nekaj želela. Izvolite.
Jaz imam še dodatno vprašanje, vezano na ta amandma,
ki je bil včeraj potrjen. Vem, da pravite, da ne morete
komentirati, ampak vseeno, pač Miha Kordiš je v DZ-ju
že povedal finančni učinek tega amandmaja, okrog 20 milijonov,
in kolikor razumem, je to vseeno iz vašega stališča
nepredvidena poraba in me vseeno zanima,
od kje boste vzeli denar za to? A gre to, ne vem, iz proračunske
rezerve oziroma kako nameravate, če imate že razdelano,
kako nameravate to pokriti, če bo seveda obdržala ta potrjena,
če bo potrjen amandma vzdržal. Potem me pa še zanima, kot vir,
tudi za financiranje tega dviga transferjev,
so se omenjale trošarine, pa me zanima, kako je zdaj s tem,
z dvigom trošarin, ki je bil predviden? Kdaj bo to znano
in ali ta včerajšnji amandma v bistvu terja tudi večji dvig
trošarin, kot je bil sprva predviden? Pa še eno sistemsko vprašanje.
Zdaj imamo po novem situacijo, ko se bodo socialni transferji
uskladili z rastjo cen življenjskih potrebščin in plač,
medtem ko se dohodninske olajšave predvidoma ne bodo,
in lestvice, pa me zanima, glede na to, da je to nekako
dolgoletni sistemski problem, pa imamo nekako slabo razmerje
med višino transferjev, pa med plačami, me zanima,
če tukaj vidite kakšen negativen učinek tega?
Kot sem že povedal, ne želim komentirati odločitev,
za katere še informacije iz državnega zbora pravijo,
da ni jasno, kakšne so sploh bile. Kot sem rekel, gre za,
za moje občutke zelo neprijeten zaplet, da ne bom kaj hujšega rekel,
ampak naj ustrezni organi razčistijo, kaj se je sploh dogajalo včeraj.
Kar se tiče samega usklajevanja oziroma neusklajevanja socialnih
transferjev z inflacijo, ja, seveda, to je bil predlog vlade,
ta predlog smo seveda večkrat pojasnili tudi koalicijskim
poslancem, tako da absolutno kot minister za finance,
absolutno stojim še vedno za tem, da je ta predlog,
čeprav nepriljubljen, čeprav ga seveda raje ne bi sprejeli,
v teh razmerah zelo visoke inflacije eden od ukrepov,
ki je potreben za to, da to inflacijo znižujemo,
hkrati na drugi strani rekordno nizke brezposelnosti.
Dejstvo je, da tudi zadnje analize UMAR-ja in Banke Slovenije
kažejo, da je v zadnjih mesecih glavni motor relativno visoke
inflacije visoka cena storitev oziroma še vedno dvigovanje cen
storitev in na drugi strani plač. Slovenija namreč spet izrazito
raste pri plačah, seveda je to spet povezano
z zelo nizko brezposelnostjo, ampak v resnici ne samo plače,
ampak pravzaprav tudi zakonska določila, ki seveda opredeljujejo
dvigovanje posameznih transferjev, ali so to socialni transferji
ali so pokojnine ali je to minimalna plača,
v resnici v času visoke inflacije izrazito negativno vplivajo
na to inflacijo, ali pa, če hočete, na drugi strani
jo držijo visoko in to je eden od razlogov,
zakaj se inflacija ne bo tako hitro znižala, kot bi se sicer.
Zaradi tega se nam je zdel to smiseln poseg. Seveda ni v obsegu,
katerega si jaz kot minister želim, ampak to je pravzaprav
vse ozadje, tako da tudi iz te strani mislim,
da smo spet vsi pozabili seveda do leta nazaj
ali pa leta in pol, kaj pomeni spet visoka inflacija,
in očitno so določeni zakoni, ki predvidijo usklajevanje
tako, kot je, pri čemer naj poudarim,
kar je še dodatni problem v Sloveniji, ker se različne skupine
teh odhodkov oziroma transferjev usklajujejo po različnih formulah
in so zaradi tega tudi iz leta v leto drugačni,
kot veste, lansko leto so se socialni transferji
in minimalna plača, pravzaprav letos, ker za lansko leto
velja, ampak je bilo uskladitev izvedena v začetku letošnjega leta,
uskladili za 10,3 odstotka, to je seveda ena najvišjih,
mislim, da najvišja rast v zgodovini, tako da iz tega vidika
je to tudi dodaten razlog, zakaj menimo, da bi se na socialnih
transferjih tudi dalo z nekoliko nižjo uskladitvijo
v naslednjem letu še vedno, da je to ustrezno,
ampak, kot sem rekel, razlogov je veliko, eden glavnih
je pa tudi poskus brzdati inflacijo, kolikor se jo da.
Dohodninske olajšave, sistemski problem.
Ja, spet seveda absolutno gre za celovito problematiko dohodnine,
sistem dohodnine ali pa davščin iz tega naslova
je eden od najbolj zapletenih in najbolj nepreglednih,
o tem sem govoril tudi prej, in podobna zgodba,
kot pri obdavčitvi neposredno dela, je tudi tukaj potreben celovit
pristop, potrebno je pogledati vse olajšave, ki jih mi imamo,
tudi različne oblike dela spet, ki so, zelo dobro vemo,
različno obremenjena tudi glede tega, se pravi, en korak
smo v lanskem letu, eno leto nazaj naredili, še zdaleč
pa nismo prišli tja, kamor bi radi, ampak, kot sem že večkrat povedal,
gre za celovito problematiko, ki jo je treba obravnavati celovito,
skupaj s socialnimi partnerji in absolutno verjamem,
da v kolikor je pristen interes, brez, kot sem rekel,
poskusov miniranja tega, kot sem jih prej omenil,
ki se dogajajo ves čas, verjamem, da bi tudi prišli
do rešitev, ki bi bile ustrezne in na koncu koncev
po godu tako delodajalcem, delojemalcem, kot tudi vladi.
Minister, zadnje vprašanje, ker se vam mudi na službeno pot
v tujino in že malce zamujate, tako da se opravičujem kolegici
na spletu. Metka Majer ima zadnje vprašanje.
Samo še en komentar, danes so menda pobudniki pravice
do gotovine, torej, da se vpiše ta pravica v ustavo, vložili overjene
podpise, če se ne motimo, kako je pravzaprav vaš,
kakšno je vaše mnenje o tem, da bi se to vpisalo in pa hkrati
ali je seveda kakršenkoli indic, da bi se gotovino ukinilo?
Moram reči, da osebno se sicer nisem prav veliko ukvarjal s tem,
sem pa prebral, na nek način me je ta poziv presenetil,
namreč v Sloveniji je že gotovina uzakonjena kot obvezno plačilno
sredstvo, ampak v resnici bi, glede na to družbo, v kateri živimo,
torej družbi digitalizacije, interneta, pričakoval,
da bi šle pobude v drugo smer, predvsem da bi se kdo zavzemal tudi,
da je potrebno na določenih prodajnih mestih, ki še danes
ne sprejemajo recimo plačilnih kartic, da bi to tudi omogočili.
Vrsta razlogov za to je, tudi siva ekonomija mimogrede,
ki bi se jo seveda z elektronskimi načini plačevanja bistveno znižalo.
Mimogrede, v tujini marsikje v resnici sploh ni mogoče plačevati
drugače kot s plačilnimi karticami, ampak v Sloveniji
to vprašanje nikoli niti ni bilo na mizi,
nikoli nismo o tem razmišljali, da bi kakorkoli omejili gotovino,
kot sem rekel, v Sloveniji je to že danes obvezno
plačilno sredstvo, tako da s tega stališča v resnici
tega poziva niti ne razumem preveč dobro, da se to zapiše v ustavo.
Ampak verjamem, da predlagatelji imajo svoje razloge, pa predvsem
razumem, da so neki strahovi zadaj, kaj bo jutri. –Hvala lepa.
Če je ostalo kakšno vprašanje neodgovorjeno, prosim, da pošljete
pisna vprašanja na ministrstvo za finance ali morebiti za naravne
vire. Hvala, s tem končujemo. Na svidenje. –Hvala lepa.