Dober dan. Vlada je na današnji 81. seji nadaljevala z obravnavo
predloga zakona o obnovi, razvoju in zagotavljanju finančnih sredstev.
Čistopis predloga zakona bo vlada predvidoma jutri sprejela
na dopisni seji, minister za finance Klemen Boštjančič pa bo spregovoril
o proračunskih dokumentih s poudarkom na komentarjih
današnje in včerajšnje ocene Evropske komisije. Vlada je na seji
sprejela predlog novele zakona o javni rabi slovenščine.
Več o tej temi ministrica za kulturo Asta Vrečko. Izvolite, ministrica.
Pozdravljeni. Na današnji seji vlade je bil potrjen spremenjen zakon
o spremembah in dopolnitvah zakona o javni rabi slovenščine,
ki ga sedaj čaka še sprejetje v državnem zboru. Z novim zakonom
širimo varovanje slovenščine tudi v digitalno okolje,
v operacijske sisteme računalnikov, pametnih telefonov, avtomobilov
in drugih naprav, ki preko besedilnih in govornih vmesnikov
komunicirajo z uporabniki. Stari zakon tega ni omogočal,
saj je bil sprejet pred več kot 20 leti, ko večina teh
naprav in storitev pravzaprav sploh še ni obstajala in zaradi tega
Slovenija tudi do sedaj ni imela učinkovitega načina,
kako zagotoviti, da bo slovenščina navzoča tudi v novem tehnološkem
jezikovnem okolju. Podpora slovenščine je bila tako odvisna
pravzaprav od posameznih odločitev proizvajalcev. Računalniški
operacijski sistem Windows je bil poslovenjen že pred skoraj
tridesetimi leti, podjetje Apple pa še do danes ni poslovenilo svojih
operacijskih sistemov in storitev, kljub temu, da njihove naprave
uporablja zelo veliko Slovencev in Slovenk. Podobno je tudi med
proizvajalci osebnih avtomobilov, bele tehnike, zabavne elektronike
in drugih naprav; nekatere podpirajo slovenščino,
druge pa ne in takšno stanje, menimo v vladi in na ministrstvu
za kulturo, da absolutno ni sprejemljivo. Sodobne povezane
naprave so ključne za dostop do storitev informacijske družbe,
za dostop do medijev in kulturnih vsebin, za objavljanje mnenj,
stališč, za umetniško in drugo ustvarjalno izražanje.
V tem jezikovnem okolju se veliko zadržujejo zlasti mlajši
uporabniki, ki še razvijajo pismenost in jezikovne kompetence.
Na drugi strani pa so lahko iz digitalnega okolja izključeni
uporabniki, ki se v tujem jeziku ne znajdejo in ga ne razumejo,
zato je zelo, zelo pomembno, da sodobne komunikacijske naprave
znajo in v prihodnosti tudi spregovorijo slovensko.
In z novim zakonom to ni več želja, ampak je postala tudi naša zahteva.
Ob tem pa vemo, da se pojavlja zelo veliko vprašanj glede
pretočnih vsebin, kot je Netflix, te pa ureja evropska direktiva
o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki pa vsebuje določilo,
da so te platforme regulirane glede na državo, kjer so ta podjetja
registrirana. Pri Neflixu je to Nizozemska, torej se ravnajo
po njihovi zakonodaji. In zato je tu še toliko bolj pomembno,
da se tako kot država na vseh možnih instancah znotraj
Evropske unije borimo za enakopraven dostop tudi
do jezikov in za enakopravno obravnavo tudi manjših
jezikovnih skupin in držav. Hvala lepa. -Hvala lepa,
ministrica. Novinarska vprašanja, najprej tukaj pri nas.
Jaz. -Prosim, če stopite zavoljo prenosa v živo, da vas slišijo.
Metka Majer, Pop TV. Imam drugo temo, ampak me samo zanima,
gospa Vrečko, vaš kolega Luka Mesec je danes vodil sejo vlade.
Kako bi ga ocenili? -Ja, danes je Luka Mesec vodil sejo vlade.
Mislim, da je to nalogo zelo dobro opravil. Sprejeli smo tudi
veliko pomembnih zakonov, tako da je zelo krasno opravil
svojo nalogo namestnika. -Pa je zdaj to kakšna razlika
ta teden? Mogoče, da je Levica še bolj slišana v vladi?
Na vladi ima seveda vsak minister vedno možnost spregovoriti,
tako da glede tega sigurno ni bilo razlik, ampak ja. -Hvala.
Še naprej kakšno vprašanje? -Jaz imam vprašanje. -Sem, prosim.
Špela Bezjak, Pop TV. Uvodoma smo lahko slišali,
da sta torej dve potrjevanji dveh zakonov, da sta preloženi
na jutri, eden je zakon o obnovi in drugi vezan na intervencije
v zdravstvu. Če nam lahko mogoče za kakšno ozadje daste,
kaj se je zgodilo, zakaj danes še nista še šla čez, kakšni bodo
zadnji popravki? -Če smem jaz. To je stalna praksa, samo prekinjena
je bila obravnava in se nadaljuje jutri na dopisni seji. Oba zakona.
Prav. Potem bi pa še vprašala torej glede ukinitve dopolnilnega
zavarovanja z novim letom. Mogoče kakšni prvi tehnični napotki
za vplačnike, kaj je treba storiti še pred tem in kaj se bo
torej spremenilo s 1. 1.? -Mislim, da bo glede tega še zelo veliko
jasnih pojasnil, tako z ministrstva za zdravje kot tudi vlade,
bodo pa tudi, no, glede na to, da smo tukaj o zakonu o javni rabi
slovenščine tudi uporabniki zdravstvenih naprav tukaj deležni,
da bodo govorile v slovenščini, kar mislim, da bo povečalo
dostopnost tudi na področju zdravja za vse prebivalce in prebivalke,
tako da smo na vladi danes ta zakon enotno podprli in smo tudi
zelo veseli, da bo šel naprej, kajti še v mandatu te vlade bodo
različne naprave začele govoriti slovensko, tiste, ki že ne.
Imamo prehodna obdobja, ampak proizvajalci že, ker vedo,
da se to pripravlja, in tudi v prihodnosti bodo gotovo
pripravili svoje bodoče naprave, da bodo govorile slovensko
tudi v zdravstvu. -Hvala. -Hvala lepa.
Če ni več vprašanj za ministrico, se ji zahvaljujem. Hvala.
In vabim naslednjega sogovornika, to je ministra za finance
Klemna Boštjančiča.
Minister, dober dan. Izvolite, ste že najavljeni. Beseda je vaša.
Lepo pozdravljeni. Verjamem, da je že Petra prej povedala,
na današnji seji vlade smo obravnavali torej ta
težko pričakovani predlog zakona o obnovi, razvoju in zagotavljanju
finančnih sredstev za obnovo po največji naravni nesreči
v zgodovini Slovenije. Verjamem, da je to tudi razlog, zakaj ste se
v tako velikem številu odzvali. Na seji vlade smo opravili glede
tega vsebinsko obsežno debato, ugotovili, da je nekaj stvari
še nejasnih, zaradi tega smo samo potrjevanje zakona v okviru vlade
prestavili zelo verjetno za en dan, tako da pričakuje se, da bi se jutri
na dopisni seji ta zakon potrdil. Tako kot sem rekel, nekaj stvari
je treba danes še razčistiti, pa smo se odločili, da si je
vendarle smiselno vzeti še teh 24 ur časa in te stvari
razčistiti. Ne gre za vsebinsko pravzaprav nobena prav posebej
velika vprašanja, ampak je prav, da jih razčistimo in potem jutri
pač predvidoma, ko zakon vložimo, ga bomo tudi podrobneje komentirali.
Druga stvar, na katero sem se tudi sicer želel danes odzvati,
pa je pravzaprav proračunska debata. Ravno danes se zaključuje
v parlamentu, včeraj je potekala cel dan seja in danes, zvečer se bo
potrjevalo proračunske dokumente za naslednji dve leti. Glede na to,
torej aktualnost te debate, in glede na to, da se je seveda
ravno včeraj in danes odzvala tudi Evropska komisija, to seveda
ni več povezano direktno z našim proračunom. Treba je vedeti,
da se v tem času pravzaprav v vseh državah Evropske unije
sprejemajo proračuni, so v različnih fazah, ampak nekje
v novembru je večina proračunov sprejetih. Torej, ker je ravno
včeraj tudi Evropska komisija objavila svoj odziv, sem želel
to posebej pokomentirati. Torej, kar se tiče tega, fiskalne politike
Slovenije, predvidene v letu '24, je po oceni Evropske komisije
skladna s priporočili Sveta Evropske unije. Ta ocena velja
tako za rast izdatkov, ki jih spremlja komisija, kot tudi
za financiranje javnih investicij. Komisija ob tem opozarja seveda
na nujnost nadaljevanja napredka pri izvajanju strukturnih ukrepov.
Z včerajšnjo napovedjo in današnjo objavo jesenskega svežnja dokumentov
se začenja letni cikel evropskega semestra 2024. Gre za pravzaprav
vsakoletni proces usklajevanja ekonomskih in fiskalnih politik
držav članic EU, v okviru katerega komisija vsako leto oceni
osnutke proračunskih načrtov držav v evroobmočju.
Torej med temi dvajsetimi državami je letos Slovenija uvrščena
med sedem držav, katerih predvidena fiskalna politika v letu '24
je skladna s priporočili Sveta EU. Komisija ocenjuje, da se bo
primanjkljaj sektorja država v letu '24 znižal na 3,3 odstotke
bruto domačega proizvoda, javni dolg pa na 68,4 odstotke BDP,
pri čemer naj posebej povem, da gre za izračune,
ki jih Evropska komisija opravlja neodvisno in samostojno,
seveda na podlagi podatkov, ki jih mi pošiljamo. Slovenija je
v osnutku proračunskega načrta 2024 medtem ocenila, da bo primanjkljaj
dosegel 3,8 odstotkov BDP. Do razlike prihaja zato,
ker je Slovenija v oceno vključila tudi enkratne ukrepe za sanacijo
in obnovo po poplavah, brez katerih bi se primanjkljaj
sektorja država gibal okoli še vedno javne referenčne meje
treh odstotkov BDP. Te ocene, in to je zelo pomembno,
Evropske komisije se razlikujejo od ocen fiskalnega sveta.
Razlog za to so metodološke razlike, saj vlada in komisija ukrepov,
ki so bili povezani s covidom-19, potem ukrepov za lajšanje posledic
energetske krize in draginje za razliko od poplavnih ukrepov
ne upoštevata kot enkratnih ukrepov in jih tako vključujeta v oceno
tako definirane rasti izdatkov, medtem ko jih fiskalni svet,
govorim še enkrat, za te pretekle ukrepe, vezane
na covid-19 in na energetsko krizo, naš fiskalni svet jih pa upošteva
kot enkratne izdatke. V izjemnih okoliščinah
in ob veljavnosti splošne odstopne klavzule je bil namreč na ravni EU
dosežen dogovor, da se ti ukrepi sicer zelo skrbno spremljajo,
vendar se ne upoštevajo kot običajni enkratni izdatki,
ki vplivajo na izračun strukturnega primanjkljaja in prej definiranega
izračuna rasti izdatkov. Seveda se mi ob tem zavedamo,
da so enkratni izdatki kratkoročni in da bo treba ob njihovem
odpravljanju zagotoviti večji fiskalni napor oziroma
primerno omejeno rast izdatkov. Komisija ocenjuje tudi,
da je predvidena fiskalna politika Slovenije skladna s priporočili
sveta glede ohranjanja visoke ravni nacionalno financiranih javnih
investicij. Komisija Slovenijo opozarja tudi na zagotavljanje
srednje- in dolgoročne javnofinančne vzdržnosti, ki bo odvisna
od nadaljnjih strukturnih ukrepov. Ob tem naprej komisija meni,
da je Slovenija naredila določen napredek, ki ga je potrebno
nadaljevati. Vlada je za ta namen že pripravila oziroma usklajuje
nadaljnje strukturne spremembe. -Najlepša hvala, minister.
Novinarska vprašanja. Izvolite. -Majcen, STA. Zanima me,
v začetku ste dejali, da zakon o obnovi še ni bil danes potrjen
na vladi, ker so nekatere stvari še nejasne. Ste lahko mogoče
bolj konkretni, kaj je nejasnega oziroma še odprtega?
V podrobnosti ne bi šel, ampak absolutno zagotavljam,
da ne gre za neke vsebinsko tako velike stvari, da jih ne bi
uspeli v 24 urah rešiti. Gre za dileme med različnimi resorji,
torej na eni strani v resnici tehtanje ukrepov, da jih čim hitreje
vpeljemo in da čim hitreje rezultirajo. Govorimo tudi
o določenih ukrepih, predvsem s področja prostorske zakonodaje,
in na drugi strani seveda tehtanja nevarnosti, da se ne bi ti ukrepi,
ki so seveda namenjeni ukrepom za odpravo posledic te naravne
nesreče, da se jih ne bi morebiti zlorabljalo za kakšne druge namene,
predvsem v škodo okolju, recimo, torej da ne bi zdaj pod pretvezo
odpravljanja teh posledic izpeljalo kakšnih drugih hitrejših postopkov.
Torej predvsem gre za rešitev te dileme. Jaz osebno mislim,
da velikih težav že do zdaj ni bilo, ampak če so bili
določeni pomisleki, verjamem, da jih bomo danes uspeli
ustrezno nasloviti. -In medresorsko uskladiti. -Tako je. -Naprej.
Predvidoma na dopisni seji. -Metka Majer, Pop TV. Če morda
ostaneva pri zakonu o obnovi, ali so kakšne bistvene razlike
s tistim osnutkom, o katerem smo že poročali oziroma
če lahko morda vsebinsko povzamete, kaj bo to prineslo?
Tako kot sem rekel, vsebinsko bomo jutri, ko bo predvidoma
potrjen ta zakon na vladi, ga bomo tudi podrobno komentirali,
tudi posamezne rešitve, gre pa za zelo obsežen zakon.
Zakon ima približno 150 členov. Kot veste, naslavlja pravzaprav
tako prebivalstvo, gospodarstvo, občinsko infrastrukturo,
področje urejanja voda, kmetijstva, varstva okolja,
vodne infrastrukture, administrativnih postopkov,
javnega naročanja, varovanja kulturne dediščine,
javnofinančnih prihodkov, deloma oprostitve dajatev, razvoja,
vprašanje javne objave podatkov o prejemnikih javnih sredstev
in nenazadnje tudi vprašanje sociale in področja zdravja.
Tako da zelo obsežen zakon. Tako kot sem rekel, verjamem,
da je velik uspeh, da smo ga v tako kratkem času uspeli pripraviti.
Danes na vladi je glede tega absolutno veljalo ... Seveda ti dnevi
pred tem seveda so bili precej pestri. Ministrstvo za finance
je bilo tisto, ki je usklajevalo ta zakon z vsemi resorji,
pravzaprav delalo dan in noč zadnji mesec in pol na tem zakonu,
tako da v bistvu glede na komunikacijo, ki smo jo
danes na seji vlade imeli, dejansko lahko zagotovim,
da je zakon v veliki meri usklajen. Ni bilo nobenih velikih odprtih
vprašanj ali pa nasprotovanj, tako kot sem rekel,
nekaj vprašanj, ki se jih je pojavilo, jih bomo tekom
današnjega in jutrišnjega dneva, verjamem, da ustrezno odgovorili,
naslovili, na te pomisleke, ki jih je kakšen minister še imel,
odgovorili ali pa se bodo posamezni resorji med sabo pogovorili.
Tako kot sem rekel, jutri, ko je predvidoma planirano,
da bomo na dopisni seji ta zakon potrdili ... Že to dejstvo,
da gre na dopisno sejo, seveda pove, da je pravzaprav v večini usklajen.
Jutri pa, kot rečeno, bomo bolj podrobno posamezne rešitve
iz tega zakona dejansko tudi komentirali.
Pa kar se tiče proračunov, zdaj, kot ste vi sami rekli,
torej Evropska komisija je ocenjevala osnutek proračunov
in tu mislim, da se je pojavil nek pomislek, torej da to,
o čemer se pa danes odloča, da pa pač ni isti dokument.
Kakšne so tukaj pravzaprav razlike oziroma ali tu prihaja do nekih
pomembnih razhajanj? Kako odgovarjate na ta očitek?
Ja, do včeraj sem se naposlušal kritik proračuna z vseh strani,
seveda najbolj s strani opozicije, kar je normalno, v tem kontekstu,
da neustrezno planiramo, da skrivamo podatke in tako naprej
in tako naprej. Ko je včeraj prišla ta objava iz Bruslja, danes pa
bolj podrobni podatki, so seveda ti isti kritiki takoj obrnili film
in rekli, aja, ne, saj smo mislili na dogajanje po 13. oktobru.
Dejstvo je, da je to presek na 13. oktober. Tako kot sem rekel,
proračuni se pravzaprav v vseh državah EU ta trenutek
sprejemajo in se seveda dokumenti temu ustrezno prilagajajo,
tako da je pravzaprav nemogoče ... Ko bodo seveda sprejeti,
jih bo tudi Evropska komisija jasno komentirala, ampak na to
vprašanje ... Spremembe, do katerih prihaja, danes zvečer bomo seveda
glasovali o tem, pa bomo natančno vedeli, pri čem smo,
pa kaj je bilo dejansko s strani državnega zbora potrjeno,
ampak spremembe, ki so se v tem proračunu zgodile
od 13. oktobra naprej, to je tisti, mislim, da je 13. oktober
presečni datum, na katerega je komisija ta komentar dala,
ne predstavljajo tako velike spremembe, da bi mi mislili,
da se bo zaradi tega stališče komisije kakor koli spremenilo.
Prav. Še na drugo temo zdaj. Luka Mesec je vodil današnjo sejo vlade.
Ali je imel za to pri vas kaj več popustkov? -Ne, nikakor.
Seja vlade je z mojega vidika potekala normalno,
tako da tudi moram reči, da ni bilo danes kaj veliko vprašanj
ali pa točk iz resorja ministrstva za delo, tako da ne, nikakor.
Tudi če ... Prvič, ni bilo niti teh vprašanj, da bi kdor koli bil
v skušnjavi. To seveda govorim v hecu, ampak seveda, nikakor,
nikakor ne. Z vidika ministrstva za finance so vsi enaki, ne glede
na pozicijo, tudi znotraj vlade, ki jo začasno opravljajo.
Prav. Pa samo še to, to vas pa sprašujem kot člana vlade iz vrst
Gibanja Svoboda, torej ni nikakršnih zapletov, kar se tiče,
pa sprašujem seveda, da se razume, v nekih okvirih tistega,
kar zanima javnost ... Torej ni nikakršnih zapletov,
pač gre enostavno samo za podaljšanje bolniške odsotnosti
pri predsedniku vlade? -Ja, to vsekakor, ja. Ne, ne, nič,
nobenih, nobenih posebnosti. -Torej priporočilo zdravnikov?
Tako, ja. Lečečega zdravnika. In predsednik je zelo aktiven,
tudi ko počiva. Naprej ste še imeli.
Kar pridite.
Rok Šuligoj, TV Slovenija. Mene pa v bistvu zanimata
dve zadevi, in sicer, ali menite, da bi lahko ta današnji zakon
o obnovi pripeljali mogoče še korak naprej, torej da ne bi
bilo treba počakati do jutri, če bi bil na seji prisoten tudi
predsednik vlade, in drugo vprašanje, kdaj pričakujete,
v vlogi ministra za javno upravo vas sprašujem, da se bodo
krovna pogajanja s sindikati ponovno začela ali pa nadaljevala?
Hvala. -Mislim, da dejstvo, da danes predsednika ni bilo,
ne igra nobene vloge pri časovnici sprejemanja tega zakona.
Tako kot sem povedal na začetku, smo tudi imeli pravzaprav
vsi namen, da se ta zakon danes potrdi, ampak potem glede
na razpravo, ki smo jo opravili, smo ocenili, da si je bolje vzeti
nekaj ur časa, se pogovoriti, kot ad hoc iskati neke rešitve
in tudi morda včasih s kakšno rešitvijo dati vtis, da kakšnega
ministra povoziš. Ker iz razprave, recimo, da sem bil pri tem precej
nevtralen, ker se ni tikalo finančnih aspektov tega zakona,
ni šlo v resnici za nek konflikt, ampak za vprašanja, ki potrebujejo
dodatna pojasnila, pretežno za to. In v tem kontekstu smo rekli,
dajmo si vzeti še danes popoldne čas, da se posamezni resorji
med sabo pogovorijo in seveda ministrstvo za finance
kot koordinator to skoordinira do konca, predvidoma do jutri.
Tu bom morda samo dopolnila, da tudi neke predloge opozicije
želimo vključiti, pa so morda neizvedljivi, pa se trudimo najti
izvedljivost teh rešitev. Izvolite. -Ja, kar se tiče pogajanj.
Seveda moram biti zelo pazljiv pri izjavah, ker je vsaka izjava,
ki jo dam, jo seveda tudi interpretira vsak po svoje,
ne vem, tako kot mu ustreza. Zdaj, kot prvo, vlada nikoli ni
prekinila teh pogajanj ali odstopila. Ta zastoj se je
absolutno, je moje mnenje, da se ni zgodil zaradi vladne strani
in seveda tudi v tem kontekstu, torej menjava ministrice
za javno upravo pravzaprav ne igra nobene vloge, je pa dejstvo,
da smo seveda zdaj že v drugi polovici novembra,
tako da se časovnica, ki smo si jo zastavili pravzaprav
že eno leto nazaj, zdi precej optimistična, torej da bi pogajanja
zaključili v teh sistemskih spremembah do novega leta.
Ampak ne glede na to, torej ti razgovori s sindikati
se nadaljujejo oziroma se bodo nemudoma nadaljevali,
jaz pa seveda ne bi v tem trenutku ničesar prejudiciral. Ves čas
smo bili na stališču, da se pogajamo centralno pa s posameznimi stebri,
torej to je še zmeraj stališče vlade in se na nek način veselim,
da bomo s temi pogajanji nadaljevali, tako da toliko
zaenkrat. -Kaja Kobetič, Kanal A. Rekli ste, o vsebini zakona
o obnovi bolj podrobno jutri, pa vendarle bi vas prosila,
če lahko kakšno besedo glede virov financiranja
in ustanovitve tega nekakšnega posebnega proračunskega sklada,
potem po kakšnem postopku bo šel zakon v državni zbor,
pa še na proračun bi imela dve vprašanji. Kako odgovarjate
na očitke opozicije, da recimo zamrznitev usklajevanja dohodninskih
stopenj tehnično ne pomeni novega davka, pomeni pa neko
davčno obremenitev? In omenili ste tudi 3,8-odstotni primanjkljaj.
Če fiskalna pravila ostanejo takšna, kot so, bo to pač nad dovoljeno
mejo. Ali tu pričakujete kakšne zaplete oziroma kakšni so
nadaljnji postopki? -Kar se tiče zakona, tako kot sem rekel,
zdaj podrobnih členov ne bom ta trenutek pojasnjeval,
kar se tiče finančnih virov zakona, so stvari v zakonu zapisane
na tak način, kot je bilo napovedovano že zadnjih 14 dni
oziroma tri tedne, torej glede tega ni nobenih presenečenj,
ne bo jutri, ko boste s tem seznanjeni. Kar se tiče vprašanja
glede primanjkljaja,
tako kot sem pojasnil, Evropska komisija
pravzaprav ocenjuje naše osnutke proračunskih dokumentov,
torej konkretno za leto '24 kot ustrezne oziroma bom poskusil
bolj poenostavljeno povedati, dejansko te izdatke, ki jih bomo
imeli ali pa jih v proračunu načrtujemo, vezano na odpravo
posledic škode po poplavah, jih Evropska komisija priznava
kot tako imenovane "one off" ali enkratne izdatke,
ki se ne vštevajo v tisti še vedno veljavni triodstotni primanjkljaj
in seveda ob upoštevanju tega ali pa če to odštejemo pri odhodkih
proračuna, seveda bo primanjkljaj našega proračuna nižji
od treh odstotkov. Tako da kot sem že na začetku povedal,
Evropska komisija nas je uvrstila med sedem držav, ki imajo
ustrezne proračunske dokumente. Se bomo pa danes tekom dneva
še bolj podrobno odzvali na ministrstvu za finance
z eno malo bolj obširno izjavo za javnost, kjer bomo te dileme,
ki so se pojavljale tudi med našim fiskalnim svetom in med pogledom
Evropske komisije, poskušali še bolj podrobno pojasniti,
tudi še malo bolj strokovno, tako da tisti, ki ga bo zanimalo,
si bo seveda lahko glede tega ustvaril bolj jasno sliko.
Absolutno želimo pač biti maksimalno transparentni
in ničesar skrivati in mislim, da je tudi prav, da se jasno ve,
iz kje izhaja ta razlika v pogledih. -Še očitki opozicije. -Glede?
Glede zamrznitev usklajevanja dohodninskih stopenj. -Kot prvo,
mi ne povečujemo davkov. Kar se tiče dohodninskih lestvic,
do lanske spremembe zakona oziroma ob lanski spremembi se je
v resnici sploh prvič uvedlo usklajevanje z inflacijo.
Večkrat smo povedali, vlada je zaradi izrednih razmer,
vezanih na poplave in izjemno visoke stroške odprave teh posledic,
bila prisiljena izvesti tudi nekaj manj priljubljenih ukrepov.
Trudili smo se pri tem najti tiste, ki bi manj boleli, je pa jasno,
da vsak ukrep seveda ni priljubljen. In v tem kontekstu
je bil to tudi odgovor, ki ga v opoziciji ves čas pravzaprav
ponavljamo. Ampak kot sem večkrat tudi že v državnem zboru
povedal, te debate sem se zdaj že navadil; na eni strani seveda
ves čas kritika, da preveč trošimo, da je proračunski primanjkljaj
prevelik, na drugi strani pa običajno še v istem stavku,
kje vse premalo trošimo in kje vse bi morali sredstva
povečati. Ampak tako kot sem rekel, pač v politiki je to mogoče,
v realnem svetu malo manj. -Še zadnja novinarka. -Špela Bezjak,
Pop TV. Mogoče uvodoma na proračun. Kaj je pretehtalo, da se bodo
socialni transferji vendarle usklajevali samo 70-odstotno,
ne pa stoodstotno, kot po eni strani danes vlaga amandma opozicija,
ki ga namerava podpreti vsaj nekaj poslancev Levice,
pa tudi v drugi koalicijski partnerici nista najbolj naklonjeni
tej samo 70-odstotni uskladitvi? -Jaz bi najprej počakal na to,
da se današnja proračunska seja zaključi. Takrat bomo dejansko
videli, kako bo glasovanje potekalo. Po mojih informacijah je koalicija
usklajena, tako da ... Naš prvotni predlog je bil seveda, da sploh ni
usklajevanja, tako da 70-odstotno usklajevanje glede na prvotni
predlog, kjer ni usklajevanj, je seveda že tukaj precej velika
razlika in v tem kontekstu verjamem, da je koalicija prišla nasproti
tem željam, da vendarle usklajevanje je, tako da na to
gledam kot na kompromis. -Prihranek bo pa tukaj 20 milijonov.
Ja, v resnici gre za ključno stvar, tako pri usklajevanju socialnih
transferjev kot pravzaprav
tudi drugih strukturnih izdatkov.
Mi imamo v Sloveniji različne zakone, ki seveda različno
definirajo usklajevanja v različnem času in tudi
po različnih formulah. To se je seveda predvsem v času
velike in visoke inflacije izkazalo kot zelo problematično, namreč tudi
zadnje analize Urada za makroekonomske analize
in razvoj kažejo, da so glavni poganjalec inflacije v zadnjem času
rast stroškov storitev in pa rast plač. Pravzaprav smo v neki
spirali, ki jo v resnici na nek način poganjamo in tudi s temi
tako imenovanimi avtomatskimi uskladitvami, seveda ne govorim
samo o socialnih transferjih, govorim tudi o minimalni plači,
govorim o pokojninah, v resnici na nek način dodatno podpihujemo
inflacijo. Prav je, da to tudi jasno povemo in se pri tem
ne sprenevedamo. Tako da seveda, čez noč se tega ne da spremeniti,
smo pa znotraj vlade, pa mislim, da tudi koalicije, kar precej
usklajeni in dogovorjeni, da bomo to poskušali v naslednjem letu
ustrezno modificirati, torej da ne bo do tega prihajalo.
Kot veste, lansko leto je zaradi teh različnih form bila
rekordna rast socialnih transferjev in minimalne plače,
letos bodo predvsem pokojnine, ker imajo drugačno formulo,
ki so se seveda lani povišale manj kot ti dve kategoriji,
tako da ... Ampak, hočem reči, tako razlike v kategorijah
kot same formule so se izkazale kot neustrezne, predvsem v času
visoke inflacije in v resnici nevarne za to, da ne ...
V resnici ne delujejo protiinflatorno, ampak ravno
obratno in to je pač treba tudi nasloviti. Gre pa za zakonsko
materijo, ki, tako kot sem rekel, jo bomo tam tudi naslovili.
Pa samo še zadnje vprašanje. Ukinitev dopolnilnega zavarovanja
je sicer stvar zdravstvenega resorja, pa vendar z novim letom
prihaja torej obvezni zdravstveni prispevek v višini 35 evrov. Mogoče
če nam lahko poveste, kakšna bo tukaj vloga ministrstva za finance,
tudi Fursa, ki bo ta denar, če prav razumemo, pobiral,
kakšna ZZZS-ja. Skratka, ljudi vse bolj zanima, če bodo
morali kaj storiti, kje bo to pisalo, je to na pokojninskih prejemkih,
na plačilni listi? Kakršna koli informacija bo dobrodošla.
Kar se tiče ljudi, je seveda sistem narejen tako, da bo,
da pravzaprav ne bodo imeli nobenega dela oziroma da bodo
minimalizirane naloge, da bi jih morali posamezniki izvajati.
Je pa dejstvo, da ravno to, kar ste omenili, je še malenkost
odprta stvar, torej razdelitev nalog med ZZZS-jem in Fursom.
V tem kontekstu, glede na to, da Furs nekako sodi
pod klobuk ministrstva za finance, sem po eni strani zadovoljen,
po drugi strani pa malo manj, da pri vsakih novih nalogah,
ki se pojavljajo, tako je bilo v resnici že v času covida,
podobno je s tem dopolnilnim zdravstvenim zavarovanjem
pa še kakšnim drugim, seveda, pristojni resorji vedno želijo
to nalogo prenesti na Furs, češ, Furs je kompetenten,
Furs ima ljudi, Furs to zna. Tako kot sem na eni strani zadovoljen,
ves čas govorim, da je Furs ena najbolj profesionalnih organizacij
prav v Sloveniji,
seveda na drugi strani to ne more biti razlog,
da pristojni resorji in druge inštitucije, v tem primeru
ZZZS, ne naredijo tistega, kar mi mislimo, da sodi
pod njihovo ingerenco, tako da ... Ampak ja, verjamem, da bomo
tudi to v naslednjih dneh rešili. -In pojasnili javnosti. -Hvala.
Še zadnje vprašanje. -Še enkrat Rok Šuligoj, TV Slovenija.
Glede pogajanj še to vprašanje: če do konca tega leta
pogajanja ne bodo zaprta, ali to pomeni, da bi se začela
ločena pogajanja s Svizom in Fidesom? -Tudi tega seveda
ne morem prejudicirati niti ne morem komentirati.
Pravzaprav je stališče vlade ves čas enako, da se želimo z vsemi skupaj
pogovarjati, ker samo na ta način verjamem, da lahko naslovimo
ta tako imenovana nesorazmerja. Čim greš v individualna pogajanja,
je to bistveno težje. To je stališče, ki ga bomo
zagovarjali tudi naprej, je pa seveda jasno, da je za to
potrebno, da se obe strani tudi naprej strinjata.
Ampak tako kot sem rekel, več kot toliko v tem trenutku ne morem
komentirati. -Najlepša hvala, minister, za izčrpne odgovore,
novinarjem za sodelovanje. Lep dan. -Hvala lepa.