Dober dan želim vsem skupaj, lepo pozdravljeni.
Kot ste bili obveščeni, sicer se opravičujemo za malo pozno
opozorilo, danes sta se na skupni seji sestala Strateški svet
za zdravstvo ter Strateški svet za prehrano, zato bom najprej
dala besedo kar doktorju Eriku Breclju, da pove,
o čem je tekla diskusija, kakšni so sklepi, tako da doktor
Brecelj, vam dajem besedo. –Lepo pozdravljeni.
Srečala sta se oba strateška sveta, naš namen je bil odpreti temo,
ki se ji v Sloveniji izogibamo, ki so jo odprli
že pred več kot desetimi leti, ampak se je nesrečno končala,
to je začeti govoriti o škodi, ki jo imamo na področju
zdravstva, dodatnih stroških, nepotrebnih stroških zaradi sladkih
pijač, zaradi prekomernega kajenja, prekomernega uživanja
alkohola v Sloveniji in kakšne ukrepe sprejeti,
da se to zmanjša, to breme zmanjša, predvsem pa glede teh težav,
ki jih ima tudi zdravstvo, da se zmanjša breme
na zdravstvenem sistemu. To je zgodba, ki gre na dolge proge,
zdaj vidimo priložnost, da se vseeno sprejmejo neki sklepi,
kljub vsem pritiskom, ki bodo bili prisotni z vseh strani,
da se zopet z razno raznimi izgovori to prepreči,
ampak po današnji seji sem optimističen in mislim,
da smo odprli zelo kvalitetno debato in da je možnost,
da stopimo korak naprej.
Hvala lepa. Doktor Fras v imenu Strateškega sveta za prehrano,
potem pa še predsednica, gospa Nataša Fidler Mis. Izvolite.
Vedenje, da nezdrav življenjski slog ključno pripomore k nastanku,
razvoju in zapletov kroničnih nenalezljivih bolezni, nas vodi
pri tem, da mogoče te nezdrave življenjske navade
naslovimo tudi z vidika dostopnosti, skratka, v tem konkretnem primeru
ne gre za to, da bi hoteli posamezniku omejevati
neke njegove užitke, pač pa z usmerjanjem dostopnosti
do tistega, kar vemo, da zdravju škoduje, na to vplivati.
To je izjemna naložba, kot je doktor Brecelj povedal,
v prihodnost. Mogoče je naša generacija tista,
ki mora izkoristiti priložnost, ki jo zdaj ima,
da nekaj takega uvede, se bo pa to poznalo na zdravju
prihodnjih generacij, kajti bremena kroničnih bolezni,
ki jih doživljamo že danes in jih bomo v prihodnjih letih
še toliko bolj, noben zdravstveni sistem
ne more obvladati. Gre za stvari, pod katerimi se vsi zdravstveni
sistemi šibijo, poslabšanja pri polimorbidnih bolnikih
seveda pomenijo vsakodnevno zelo hudo breme, naj vas samo spomnim
na to, česar ste deležni ali pa, kar tudi snemate na urgencah.
Tega bremena noben sistem ne bo zmogel, zlasti ne na način,
kot bi si mogoče nek, bi rekel povprečen prebivalec
naše države ali našega planeta predstavljal. Torej, zdaj, tukaj
in za vse. Kot je bilo rečeno, ta dva strokovna sveta
seveda skupaj lahko oblikujeta usmeritve,
ki so ne samo pomembne za zdravje, pač pa konec koncev
tudi za prosperiteto naše družbe, tako da sem jaz
pravzaprav zadovoljen, da to priložnost imamo,
in upam, da jo bomo izkoristili. Če smo bili pred kakšnimi
20-imi leti na tem področju med vodilnimi državami
Evropske unije, smo v vmesnem času na tem razvoju
nekoliko zastali in upam, da bomo sedanjo priložnost
izkoristili. Hvala. –Hvala lepa doktor Fras,
še Nataša Fidler Mis. Izvolite. –Lep pozdrav še v mojem imenu.
V veliko veselje mi je, da smo se danes zbrali skupaj,
Strateški svet za prehrano in Strateški svet za zdravstvo,
in izredno smo si enotni vsi strokovnjaki, podobno,
kot smo si bili že pred desetimi oziroma 20-imi leti,
nujno je, da zmanjšamo pitje sladkih pijač pri otrocih
in mladostnikih, poleg tega pa tudi, da omejimo
tobačne izdelke in alkohol. Zdaj smo v bistvu deset let zamudili
oziroma 20 oziroma še več. Pogledali smo tudi,
kako je zaskrbljujoče, da se cene zdravih živil povečujejo,
recimo v zadnjih 20-ih letih se je izredno podražilo
sadje in zelenjava, medtem ko so sladke pijače
in ostali nezdravi izdelki vedno cenejši in vedno bolj dostopni
in to ima tudi zdravstvene posledice, zato želimo
in opozarjamo, da je treba tukaj narediti
odločne ukrepe, imamo pa upanje, da bomo pri tej vladi uspeli,
da bo prisluhnila strokovnjakom, ker v prejšnjih
desetih in 20-ih letih temu žal ni bilo tako.
Tako da je zdaj neko upanje, da je to neka prihodnost
generacije za boljše zdravje naših otrok,
mladostnikov, mladih odraslih in pa tudi starejših odraslih
in starejših oseb. –Hvala lepa. Kakšno vprašanje?
Izvolite. Če se predstavite, pa izvolite. –Helena Lovinčič,
Radio Slovenija. Ali lahko zdaj poveste nekaj konkretnih ukrepov?
Ali to pomeni recimo zvišanje trošarine ali je to nek poseben
davek? Na kakšen način bi se lahko omejila ta dostopnost?
To je debata. Zavedamo se, da dvig DDV-ja
je korak naprej, ampak je to en korak in končni korak.
Naslednja stopnja, ki pa mislim, da jo je treba uvesti,
je dvig trošarin.
Prvič, drugič, tretjič in naprej, da se tudi vidi,
kakšen je učinek. Dvig DDV-ja je pa samo prvi korak.
Naš končni namen ni, zdaj zveni, kot da bomo dvigovali
davke, naš namen je s temi ukrepi znižati stroške,
ki jih imamo v zdravstvu. Pod črto, če potegnemo, bodo stroški
za državljane na koncu nižji, če pristopimo s tem naprej.
Mi smo tudi predlagali, da država razmisli o ustreznih
ukrepih, da bi bila tudi sadje in zelenjava,
zlasti slovenskega izvora, in pa še posebej ekološko pridelana,
lažje dosegljiva prebivalcem Slovenije. Pripravili smo skupek
ukrepov, ki bi pomagali k zmanjšanju uživanja škodljivih
snovi, se pravi sladkih pijač, alkohola, kajenja in pa povečanje
uživanja sadja in zelenjave.
Jaz mislim, da je seveda nek odgovor v kombinaciji
različnih ukrepov, ampak pod črto je izračun
vedno pozitiven. Kot je poudaril doktor Brecelj,
namen je pravzaprav na dolgi rok znižati stroške
konec koncev družbe kot take, in seveda pri tem istočasno
omogočiti ljudem ne samo dostojno, ampak zlasti
zdravo, zadovoljno življenje. Vsi se zavedamo, da nekateri
prehrambni izdelki, o katerih smo danes govorili,
torej takšni z dodanim sladkorjem, tudi z umetnimi sladili,
so cenovno tako dostopni, da sami kličejo po tem,
da jih potrošniki, državljani uporabljajo v velikih količinah,
po logiki in razumu pa vemo, da večina stvari, ki so poceni,
nosijo s sabo tudi določeno vprašanje kakovosti.
Take ali drugačne. V tem primeru gre za življenje.
Nastja Stopar, TV Slovenija. Ali se nam torej obeta tudi davek
na sladke pijače. Vemo, da smo ga pred leti že skušali
uvesti, pa je padel že na vladi. Omenili ste, da ste govorili
o konkretnih predlogih. Kdaj bodo javnosti tudi znani
in ali bo šlo to sedaj že naprej k odločevalcem oziroma,
kaj lahko pričakujemo od današnjega posveta?
Mi smo predlagali skupek ukrepov, ki pa jih je treba
bolj natančno doreči, pogledati z zakonodajnega vidika.
Zdaj, kdaj bodo dostopni, mi bi predlagali, da se v roku
dveh, treh mesecev to bolj konkretno doreče,
ti ukrepi, imeli smo pa tudi predavanja
iz drugih držav, kjer so že vpeljali recimo trošarino
na sladke pijače in so izredno ugodni učinki.
Na primer v Veliki Britaniji so tri stopnje, do pet gramov
sladkorja na 100 mililitrov ni obdavčitve, potem od pet
do osem je neka nižja obdavčitev oziroma trošarina,
nad osem gramov na 100 mililitrov je pa še višja
in s tem je tudi industrija zmanjšala količino sladkorja
v pijačah, kar pomeni, da je bila populacija na boljšem,
ker je uživala manj sladkorja.
S tem se je lahko tudi industrija tudi izognila temu davku.
Morda, če smem, želeli ste verjetno vprašati,
če so bili danes sprejeti kakšni konkretni sklepi
oziroma predlogi. To je bilo vprašanje.
Ja, podali smo konkretne predloge in sklepe, in sicer ne samo
vezano na trošarine, ampak tudi vezano na DDV,
tako kot smo že omenili, da bi bili dražje sladke pijače
in pijače s sladili, se pravi s sladkorjem in sladili,
tobačni izdelki, alkohol in pa hkrati, da bi se pocenila
in da bi bila bolj dostopna sadje in zelenjava,
zlasti slovenskega izvora. Potem želimo tudi,
da se ne bi v javnih ustanovah prodajalo
tobačnih izdelkov, alkohola, energijskih pijač,
da bi bili ustrezni napisi na embalažah,
da bi se celostno lotili ukrepov. Predlagamo tudi,
da bi tudi Slovenija prepovedala elektronske cigarete,
tako kot so prepovedane že v 30-ih državah
in tudi, da ustrezno o tem več komuniciramo z javnostjo
in pač še nekaj teh predlogov.
Še kakšno vprašanje? Ne? Želite govorniki še kaj dodati?
Če ne, se zahvaljujem. –Jaz sem mogoče samo hotel
to komentirati, to, o čemer smo mi danes razpravljali,
je bilo ustvarjanje soglasja med strokovnjaki različnih disciplin,
ni šlo za to, da bi se mi pogovarjali o odstotkih
davčnih stopenj, o konkretnih številkah glede trošarin
in tega, to ni naša stroka. Naša stroka je, da se zavedamo
slabih učinkov teh treh skupin, o katerih smo govorili
in da smo dosegli to soglasje, da je na tem področju zmanjševanja
dostopnosti, ker gre za zelo učinkovit ukrep, treba nekaj narediti
in dali te usmeritve.
Če ni več vprašanj, potem se zahvaljujem za prisotnost
predstavnikom medijev in govornikom. Hvala lepa, lep dan vsem skupaj.