Spoštovani. Najprej en lep pozdrav s strani predstavnikov vlade,
jaz jo bom imenoval kar vladne ekipe za spopadanje s posledicami
poplav. Preden bi pa ekipa predstavila stvari, ki so že bile
narejene, in tiste, ki še bodo, bi pa povabil na oder gospoda
župana. Gospod Janko Kos, prosim.
Spoštovani predsednik vlade doktor Robert Golob, spoštovane
ministrice, ministri, predstavniki gospodarstva, predstavniki vlade,
kolegice, kolegi, župani, gospe in gospodje, lepo pozdravljeni
v Žalcu, središču hmeljarstva in pivovarstva Slovenije.
Kot veste, je občina Žalec bila v poplavi med najbolj prizadetimi.
K sreči nismo imeli človeških žrtev, ni odneslo nobene hiše,
ni nobene hiše poplavilo v celoti. Imeli smo pa poplavljenih preko
800 gospodinjskih, poslovnih, gospodarskih in drugih objektov.
Torej, pri nas poplave v naši dolini, v naši občini niso nove.
Leta 1990 smo že imeli veliko poplav, pa potem '98,
poplave so se ponavljale. Bi rekel, da gre za pričakovano
škodo. Na to smo župani in predstavniki lokalnih skupnosti
večkrat opozarjali pristojne na vladi, razen raznih obljub,
neodzivnosti in delnih ukrepov, intervencijskih, sanacijskih
ni prišlo do kakšnega preboja, da bi naredili eno primerno
dokumentacijo, da bi prišli do zemljišč, da bi nas sprejeli
v državni prostorski načrt in potem se je, in to je bilo
30 let enako, pri vseh vladah. Žal si ne more nobena pripisati
kakršnih koli zaslug. Zdaj nas je pa v avgustu prizadela
najmočnejša ujma v zgodovini samostojne Slovenije in zdaj bi
eni pričakovali, da bo ta vlada v treh mesecih rešila to,
se pravi, sanirala posledice poplave, naredila protipoplavne
ukrepe za naprej. V treh mesecih to, kar prej niso naredili 30 let,
ne gre. Zdaj bo treba stopiti skupaj in jaz se strinjam
s prvakom opozicije, ki je dejal, da je lažje vrteti lopato,
kot pa zdaj voditi vse te aktivnosti, protipoplavne.
Zdaj ni enostavno zagotoviti denarja, priti z nekimi strokovnimi
rešitvami. Najlažje je tistim, ki bi samo vrteli jezik in so proti
vsem proti. In zdaj bomo pač, ta vlada je odgovorna,
da bo prišla z enimi pravimi rešitvami, ampak ne samo vlada,
tudi predstavniki lokalne stroke, lokalnih skupnosti, vsi,
da pridemo do enih pravih sanacijskih in potem dolgosežnih
protipoplavnih ukrepov. Seveda bodo odpori, vendar enkrat
bo treba nekaj storiti, treba bo prisluhniti vsem
deležnikom, tako lastnikom zemljišč, najemnikom zemljišč,
tudi civilni iniciativi, če imajo utemeljene konkretne
pripombe, predloge in priti do nekih rešitev.
Ker biti samo proti ni dobro. Jaz se bojim, da bomo sicer
ponovno plavali čez čas, ampak potem bomo, kdo bo tisti,
ki bo prevzel odgovornost. Seveda tudi ta vlada,
ampak hkrati vsi tisti, ki smo brez pravega razloga
kakšnim pametnim ukrepom nasprotovali. Jaz mislim,
da je zdaj nastopil čas ne za delitve, ampak za konkretne
rešitve. In jaz upam, da jaz danes pravzaprav
od te javne tribune nič posebnega ne pričakujem, nobenih kakšnih
konkretnih sklepov. Pričakujem to, da bo vlada
in stroka slišala kakšne pametne, utemeljene predloge,
pripombe, ki jih je možno vključiti, da se medsebojno
spoznamo, da si medsebojno izmenjamo kakšne izkušnje,
potem pa gremo naprej. Časa ni veliko. Žalec si ne more
privoščiti, zakaj so v Žalcu protipoplavni ukrepi zelo nujni?
Zaradi tega, ker se bojimo, da bi mogoče ob naslednji poplavi
namesto 800 hiš, objektov bilo poplavljeno 1000 objektov,
da bi bila poplavljena Bolnišnica Celje in druga kritična
infrastruktura, kar bi tudi sedaj bila, kljub izvedenim lokalnim
ukrepom v Celju, če se nekontrolirano stihijsko
v Žalcu ne bi razlilo več milijonov kubikov vode. In zato, ker si tega
ne smemo privoščiti, moramo nekaj početi v naslednjih
mesecih, v naslednjih letih, da ne rečem, jaz upam,
da nam bo uspelo, verjamem, da imamo vsi skupen cilj.
Čestital bi predsedniku vlade, ker je sprejel ta izziv,
da gre pred ljudi, da je pripravljen poslušati, da je prišel na teren,
ker vlada mora priti na teren, na terenu se rešujejo problemi,
ne pa iz pisarn v Ljubljani, in to so zdaj pokazali.
Tu so taki ljudje, ki jim mi zaupamo, velika večina njih,
čeprav je problem Slovenije to, da nihče v lastni vasi ni prerok
in nikomur več ne zaupa. Posebej pa ne lastni stroki,
ki se je dokazala vsepovsod drugje po svetu. Jaz upam,
da imamo dosti pameti, dosti volje, dosti skupne energije
in bomo našli tudi denar, da bomo naredili to, kar moramo.
Želim vam lepo počutje v Žalcu. Hvala lepa.
Hvala lepa gospodu županu. Jaz bi pozdravil zdaj vse veljake,
strokovnjake, v prvi vrsti desno ministre, v prvi vrsti levo moje
župane, v drugi vrsti županje in vse ostale. Dejansko je današnji
posvet namenjen temu, da iz prve roke najprej vi slišite
stvari, ki jih že počnemo in ki jih načrtujemo, potem pa
tudi mi prisluhnemo vam, vašim tudi dvomom, tudi kritikam,
predvsem pa vašim pričakovanjem glede tega, kje še čutite,
da je treba narediti korak naprej. Jaz bom čisto kratek na začetku
in bi rad začel z eno točko, ki se je mogoče premalo zavedamo,
da v teh 30 letih je bilo narejeno, kolikor je pač bilo,
tudi in predvsem zaradi tega, ker zakonodaja taka, kot jo imamo,
je praktično onemogočila tudi stroki, da bi lahko izpeljala
stvari, za katere je verjela, da so pravilne. In zato, ključna
stvar, na katero se fokusiramo v zadnjih mesecih, je sprememba
zakonodaje. In ni še zaključena. In danes bi rad napovedal,
da če smo najprej poskrbeli za infrastrukturni del, finančno,
na več načinov, tako da smo tudi občinam nakazali celotne
intervencijske stroške in jih prevzeli nase in na državo,
prvič v zgodovini, vsi intervencijski stroški so
na račun države. Nikoli do zdaj pri nobeni ujmi še tega ni bilo.
Drugič, občinam smo nakazali predplačila, zato da bodo lahko
zdaj izvajale sanacijo na svojih objektih. Tudi tega, predplačil
nikoli v zgodovini še ni bilo. In denar je tudi v savinjski
regiji že na računih, 20 milijonov je tudi v savinjsko
regijo že prišlo. Nekaj še pride. Hkrati smo nakazali gospodarstvu
prvič v zgodovini predplačilo za njihovo škodo, ki so jo utrpeli.
Nikoli še ni bilo tega. In danes napovedujem,
da pripravljamo in danes bomo imeli po tem posvetu sejo vlade,
na katerem bomo obravnavali interventni zakon, s katerim bomo
tudi za ljudi, ki ste že dobili nekaj preko Karitasa in Rdečega
križa, nekaj preko izredne socialne pomoči, da bomo tudi
ljudem, vsem, ki ste pripravili v sistem AJDA škodo, predplačila
izpeljali. Da ne bomo čakali, kot je po zakonodaji nujno sicer,
da bo to prihodnje leto, ker zakonodaja nam nalaga,
da je to šele prihodnje leto. Ker so postopki taki, kot so.
Ki si jih ni izmislila ta vlada. Jih bo pa zdaj spremenila.
Zato, da bodo ta predplačila pri vas do konca novembra.
Letos, ne prihodnje leto. Vem, da je to za marsikoga lahko
počasi. Jaz vam povem, da hitrost, ker moramo spreminjati
zakonodajo, ne samo, da je rekordna, ampak je pač še
nismo videli v tej državi. Ni stvar rekordov. Je stvar,
kakšna je zakonodaja. Ta del se mi zdi pomemben,
da povem, in hkrati napovem to, da bodo odgovori, ki jih ta
interventni zakon prinaša, za katerega računam,
da bo v naslednjih tednih že v parlamentu, so tisti, ki bodo
zelo jasno povedali, približno 6000 vas je,
ki ste prijavili škodo in boste upravičeni do konkretnih
nadomestil. Poleg teh 6000, kjer bomo predpisali, kako se bo
predplačilo izpeljalo, izpeljal ga bo FURS in nič vam
ne bo treba narediti, bo avtomatsko, poleg teh 6000
je naša dolžnost, da skupaj s stroko, stroka bo ocenila,
mi bomo pa to potem izpeljali. Stroka bo ocenila, kateri objekti
niso več varni. Poudarek je na varnosti. Niso več varni
za bivanje. In seznam moramo potrditi. Ko bo seznam objektov,
ki ni varen za bivanje, znan, bomo poskrbeli
ali za nadomestitvene ali nadomestne gradnje.
In tudi to bo v zakonu zelo jasno predpisano, kako pridemo
do seznama in kakšne so posledice tistih lastnikov,
ki so na seznamu.
V Logu pod Mangartom, kjer je šlo za en sam primer
enega plazu, ne, kot imamo zdaj, ko je praktično 140 občin,
šlo je za eno občino, eno krajevno skupnost v resnici,
so za tak seznam z vsemi konkretnimi ukrepi potrebovali
leto dni. Mi ga bomo naredili do konca novembra.
Namenoma to poudarjam, zaradi tega, ker je res izziv
velikanski in če ga hočemo rešiti vsaj v znosnih rokih,
bomo morali pač spreminjati zakonodajo radikalno.
In od tega ne bežimo. Napovedujem pa tukaj,
da bodo zdaj prav pri prebivalstvu stvari jasne zelo v kratkem.
Jaz bi zdaj predal besedo sogovornikom, ki so z mano.
Začel bi na moji levi, ministrica, včasih je bila samo
za infrastrukturo, ko smo bili na Koroškem, zato je sedela
malo dlje, zdaj je prevzela dve ministrstvi, ima še ministrstvo
za naravne vire in prostor. To je ministrstvo, ki je ključno
za hitrost obnove. Na tem področju, se pravi,
v njenih rokah je hitrost. Za vse. Tudi za ljudi.
In za ljudi je bila hitrost, če mene vprašate, do sedaj,
zato pa dajemo danes interventni zakon, premajhna. Zato sem
zamenjal ekipo na tem ministrstvu. Jaz verjamem, da bo ministrica
Bratušek s svojimi bogatimi izkušnjami in tudi malo treme,
ki jo ima zdaj tu, kos tem izzivom in ravno danes to dokazuje
s pripravo tega interventnega zakona. Tako da, Alenka, prosim.
Najlepša hvala. Najprej en lep pozdrav v Žalcu, kjer sem z velikim
veseljem, ker je to tudi moje mesto, kjer sem preživela mladost,
tako da sem res vesela, da je vlada prav Žalec izbrala
za ta dogodek. Bom začela s cestami. 500, več kot 500
kilometrov cest je bilo treba interventno usposobiti,
so bile delno ali v celoti zaprte. Že nekaj tednov nimamo
več cest, ki bi bile popolnoma zaprte. Lahko povem,
da delne zapore, ki jih imamo v tej Savinjski, še bolj
Zgornjesavinjski dolini, naj bi bile odpravljene
do 15. novembra, razen, če nam dež ne zagode preveč.
Potem, ko bomo šli, to so še vedno intervencijski,
ko bomo šli v sanacijo, bodo seveda spet večinoma
delne zapore, ker pač tako drugače se sanacije ne da delati,
ampak bomo ljudi takrat tudi o tem obveščali. Štirje mostovi
so bili porušeni, sedem ali šest mostov je bilo praktično v enem
mesecu nadomeščenih. Več zato, ker je bilo treba
na dveh lokacijah zagotoviti dvosmerno oziroma postaviti
dva mostova. Velikokrat smo bili s sodelavci, z ekipami
na terenu in obljubim vam, da bo tudi naprej tako
in da bomo skupaj izvajalcem gledali pod prste, kaj in kako
naredijo. Ja, če se dotaknem vodotokov, kjer še nisem toliko
noter ali pa toliko doma, če sem iskrena, je za to področje
mogoče nekoliko več kritik, da bi se stvari morale odvijati
hitreje. V naslednjem tednu bomo naredili natančen načrt
po posameznih občinah, kaj bo do kdaj narejeno
in bomo tudi vam, županom, vi pa boste lahko ljudem povedali,
kaj bo v vodotokih narejeno do konca letošnjega leta.
Tako da to se mi zdi ključno. Tudi tam govorimo o več
100 kilometrih, tudi tam je bilo več kot 110 delovišč že zaprtih,
tako da absolutno se tudi v vodotokih dela in to ne malo.
In še mogoče zadnja stvar, še enkrat, to, kar je rekel
predsednik, nikoli, res nikoli v zgodovini občine niso tako hitro
dobile denarja. Akontacijo so prve občine dobile prejšnji
četrtek, mislim, da je bil to 12. oktober, to je praktično
dva meseca in en teden po poplavah. Tudi savinjske
občine. Do danes je bilo 153 milijonov evrov nakazanih
od 218, to pa zato, ker občine še vse niste ali pa niso dale
zahtevkov. Tudi v Savinjski mislim, da sta ena ali dve takšni,
tako da poziv, takoj, ko podpišemo pogodbo, daste zahtevek
in v enem dnevu je denar pri vas na računu. Denar je zagotovljen,
tako da absolutno nobenega problema. Bom pa iskreno povedala,
da sem pa nekoliko žalostna ali pa razočarana, ker se moramo
v državnem zboru braniti, zato ker smo v program
protipoplavni oziroma za sanacijski program uvrstili projekte,
ja, tudi dve novogradnji, ki bosta zagotovili boljšo
protipoplavno varnost območjem, ki so bila poplavljena.
Nerazumljivo, ampak ja, se bomo branili in jaz tudi tukaj
dajem besedo, da se bom do konca borila, da tudi te stvari
ostanejo v programu, ki ga bo deloma financirala
tudi Evropska unija. -Hvala lepa. Bi dal besedo zdaj
ministru za gospodarstvo, turizem in šport, gospod Han.
Dobro, hvala lepa. Zelo na kratko. Najprej lep pozdrav vsem skupaj
in verjamem, da smo vsi skupaj danes slišali Jankove besede
in upam, da bomo v tej smeri tudi šli. Hvala lepa vsem županom
in županjam, ki ste res v teh 70-ih, 74-ih ali pa pač, eni nam
odštevajo, dneh res trdo delali, vem, da vam ni enostavno
in pa seveda bom izkoristil, hvala lepa tudi vsem prostovoljcem,
gasilcem, zato da smo danes tu, kjer smo. Zdaj bi pa rad samo
ene dve stvari povedal, da nam bo časovna dimenzija
malo bolj jasna. 4. avgusta so bile poplave.
Danes smo sredi oktobra. Vlada, katera danes tu sedi,
je v tem času sprejela dve zakonodaji, da smo lahko sploh
začeli izplačevati in urejevati razmere v državi. ZOPNN
in intervencijski zakon. Vsi od nas seveda zahtevajo
transparentnost, in potem, ko ministri podpišemo ali odločbo
ali pogodbo, potem pa seveda smo lahko vsi na tnalu, če ni
transparentnosti in spodaj nimamo zakonodaje. In vam bom
povedal, zakaj, zato ker govorim zdaj iz našega primera,
Ministrstva za gospodarstvo. 4. avgusta so bile poplave,
pri dveh zakonih je imelo gospodarstvo deset odstotkov
avansa na računih 3. oktobra. To, kar je rekel predsednik vlade,
ki je držal tempo in na dnevni bazi nas, ministre porival,
da moramo pač hitro delati. 3. oktobra je imelo gospodarstvo,
ki je utrpelo škodo, 31,7 milijona evrov na svojih računih.
In brez garancij. In to je v bistvu denar, ki ga vi proizvajate.
To je davkoplačevalski denar in mi smo ga transformirali
naprej. Zdaj samo par podatkov, da bo jasno. Za potrebe te izvedbe
predplačil in kasneje tudi načrtovanih povračil za odpravo
škode na strojih, opremi, zalogi in izpadov prihodkov
je ministrstvo do 20. septembra čakalo, da smo sploh dobili
od gospodarstva podatke, kar je bilo tudi v dogovoru z njim,
potem smo zbrali vse te vloge prizadetih podjetij, dodatno smo
informativno zbrali tudi podatke o stroških čiščenja podjetij,
da smo potem lahko tudi ta sredstva dali v ta dokument, ki ga je Sandi
in vlada pripravila ter poslala v Evropo. Vmes smo en mesec,
kar je zelo pomembno, je gospodarstvo dobilo povrnjena
vsa plačila, od 4. avgusta do 4. septembra za čiščenje
in to je država poplačala vse plače. Ampak to seveda
ne iz gospodarstva. To se pozabi in na nek način
nekateri zaradi notranjepolitičnih zgodb to pozabljajo.
In do roka, potem do konca avgusta, do 20. septembra
smo dobili še vse ostale vloge. Mi smo dobili za skupaj 1173 vlog
podjetij, ki škodo skupno ocenjujejo v gospodarstvu za 409 milijonov
899.000. Od tega je bilo 380 milijonov škode na opremi,
strojih, zalogah in izpadu prihodka. In zdaj, kako naprej?
Zakon veleva, da lahko poplačamo do 50 odstotkov škode podjetju,
ki ni bilo zavarovano, ki ni imelo zavarovanja,
in do 60 odstotkov podjetjem, ki so imela zavarovanja.
Zdaj pa samo za naprej, sem danes bil tudi v KLS-u,
BSH-ju, Rihtar hišah in še drugje. Moram reči,
da so, pa nekateri znajo reči celo hvala in se zahvaliti vladi,
zdaj bomo pa zadevo naprej takšno, da bomo zdaj seveda
se dogovorili za sredstva, ki jih bomo naslednje leto
izplačevali, potem do konca meseca, tukaj je rekel predsednik,
bomo imeli sprejet program na vladi, potem bo šlo to seveda
v medresorsko usklajevanje, ker pač mora iti zaradi
transparentnosti, potem bomo do 22. novembra, to je naš
interni plan Ministrstva za gospodarstvo, obvestili
vse oškodovance za predložitev novih vlog. Mi bomo med tem
časom skupaj z vami, skupaj z vami, z gospodarstvom
se dogovorili, da bomo čim manj zadeve administratirali
in delali prevelikih administracijskih težav vam
in potem se bomo dogovorili, do kdaj lahko bo imelo čas
gospodarstvo, da bo poslalo vloge s cenilnimi zapisniki
in pa z vsemi obrazci, kjer se bomo skupaj dogovorili.
Potem bomo pa mi to uredili, pripravili pregled, naredili
odločbe in mi računamo v prvi polovici naslednjega leta,
da bi bila sredstva na računih. Seveda bo potrebno veliko
dela, vam samo povem, da 708 vlog, ki smo jih zdaj
dali gospodarstvu, tu moramo vse pregledati,
to ne more, to ni računalnik, to morajo dekleta na ministrstvu
ali pa fantje pogledati, podpisati in tako naprej.
Tako da dela je relativno veliko. Tako da tako, na tak način
bomo šli. Zakon o obnovi, ki pa bo sprejet, tako kot je rekel
predsednik, v naslednjem tednu. -To je interventni zakon,
za obnovo bo kasneje. -Pardon. Bomo pa seveda tudi to,
kar smo se z vsemi zbornicami pogovarjali, dali tiste člene,
kjer mislimo, da bo lahko gospodarstvo tudi v naslednjem
obdobju pomagalo. Tako da tako, to je to, zadevo spremljamo.
Vem pa, kaj gospodarstvo zdaj naprej potrebuje, poleg teh
sredstev, ki so mogoče celo manj pomembna, to, kar vsi
skupaj ugotavljamo, cela vlada, da ne bo prišlo, ko bodo prišli
naslednji nalivi, da nam ne bo teh istih podjetij zopet poplavilo.
Ampak to pa verjamem, da bomo ekipa skupaj zmogli,
če bomo skupaj sodelovali, tako da tako, predsednik,
to je to. Hvala lepa. -Hvala, Matjaž. Bom izjemoma
vskočil, zato da ne bi bilo nesporazumov. Pripravljata se
dva zakona, prvi je interventni, ki bo samo za ljudi in ta bo danes
obravnavan in zakon o obnovi. Zakaj je pomemben ta zakon
o obnovi? Zakon o obnovi bo tudi sicer na vladi, osnutek
prihodnji teden, in v petek, predvidoma bo šel vsem
zainteresiranim deležnikom, vsem pomeni: šel bo na ekonomsko
socialni svet, sindikatom in gospodarstvu. Šel bo v roke
opoziciji, šel bo v roke občinam, šel bo v makroekonomski svet
in šel bo na strokovni svet. Petim deležnikom bo ta zakon
o obnovi, ker je tako pomemben, vnaprej predstavljen,
zato da podajo svoje konstruktivne komentarje. Namenoma bomo
si bomo s tem zakonom vzeli deset dni časa za to, da vsi
deležniki, ne samo eden, ne samo politika, ampak vsi
podajo svoje mnenje nanj. Ker je tako pomemben.
In po tem naj bi nekje okoli 15. novembra šel v državni zbor.
Želim to poudariti zato, da ne bi prišlo do nesporazuma,
ko bi se ta zakon pričakoval naslednji teden, ker potem pač
ne bi bil niti nihče z njim seznanjen, še manj s kom
usklajen. In bi zagotovo zamudili priložnost za kakšne
konkretne koristne komentarje s strani ostale javnosti.
Tako da bi predal zdaj besedo ministru za okolje, energijo
in podnebje, podnebje in energijo, gospod Kumar, prosim.
Hvala lepa, predsednik. Dober dan in lep pozdrav,
bom rekel savinjsko-šaleški pozdrav, ker vidim, da so tudi
župani in kar veliko predstavnikov tudi iz Šaleške doline,
od koder tudi prihajam sam, tudi Šaleška dolina je bila kar
precej prizadeta, mnogo plazov je bilo proženih
in je bila ravno tako tudi kritična situacija na tem delu področja.
Zdaj, kar se tiče energetike, verjetno se še spomnite,
da v tistih prvih urah je bila najbolj pomembna oskrba
z električno energijo. Najprej moram pohvaliti res,
na tem področju imate distributerja, Elektro Celje,
tam vidim, da je tudi predsednik uprave Elektro Celja,
vse čestitke in zahvala njemu in njegovi ekipi, tako koroška
kot savinjska regija, pa tudi dolvodno Celje, vse skupaj
spada pod distributerja Elektro Celje, za njihove napore,
za njihove res, v razmerah, v katerih so delali, v tistih prvih
urah, da ne rečem prvih dnevih, da so šli iz prvega dneva,
skoraj 8000 odjemalcev v tej regiji brez napajanja z električno
energijo, en teden kasneje samo še 51. In brez nesreč,
brez poškodb, kar je še posebej velik uspeh. Spet so pokazali,
ne vem, leta 2014 je bil žled, ki je bil primerljivo velika
katastrofa, s to prizadevnostjo. Na našem ministrstvu
smo se lotili predvsem zakonskih osnov v interventnem
zakonu, da smo lahko hitro in učinkovito vzpostavili
energetsko infrastrukturo, zanesljivost napajanja je bila
na preizkušnji, zato, da so lahko tudi čim prej povrnili ne samo
preko agregatov, ampak preko distribucijskega omrežja nazaj
oskrbo z električno energijo, nekje tudi s plinom,
nekje tudi celo s toplovodom, potem smo se osredotočili
na to, da bi, ker je prišlo seveda to izsuševanja sten
in prostorov, da bi naredili tudi nekaj na stroških.
Takrat še nismo znali oceniti, koliko bo obseg teh objektov
gospodinjskih odjemalcev, tako da smo osnovali z vsemi
dobavitelji energetične energije akcijo. Danes vemo,
da je malo manj kot 9000 gospodinjskih odjemalcev
po celi Sloveniji, največ pa odpade na savinjsko in pa koroško
regijo, kjer so lahko od avgusta naprej dobili električno energijo,
račun od 40 do 60 odstotkov ceneje oziroma ta najvišja
postavka, komaj en evro na megavatno uro.
Ta del je bil tudi narejen, resda en mesec kasneje
zaradi popisa, tudi zato, ker smo dobili pobudo od združenja
skupnosti občin Slovenije, da nismo dvakrat popise delali
posebej za tiste, kateri bi dobili obračun že v mesecu
septembru za avgust, ampak da smo to skupaj združili.
So bili pa potem poračuni narejeni. Če bi slučajno kateri koli
odjemalec ne bil zajet, pa je ravno tako bil poplavljen
in ni dobil znižanega računa ali celo poračuna, se lahko
vedno obrne ali na dobavitelja ali na distribucijsko podjetje,
v tem primeru pri vas Elektro Celje, najboljše pa je,
da pokliče na 114. Telefonska številka, ki je servis,
pa vem, da bo gospod Šter o tem še več povedal.
Na področju okolja smo takoj v nedeljo tretji dan začeli
vzpostavljati, tam, kjer je bilo možno, tudi zaradi cest,
marsikje ni bilo možno, pobiranje smeti, predvsem naplavin,
tega je bilo zaradi vodotokov, pritokov Savinje predvsem tukaj
pri vas zelo veliko, nekaj časa je trajalo, tukaj so bili določeni
izzivi. Toliko smeti, kot jih je bilo v tem zadnjem mesecu
in pol, jih Slovenija naenkrat ni videla, ampak tudi tukaj gre
zahvala vsem koncesionarjem, vsem občinskim gospodarskim
javnim službam, vsem županom, da ste tako prizadevno komunicirali
z nami in pa tudi s koncesionarji, da smo lahko vsaj ta del
urgentno in intervencijsko rešili. Seveda, vedno je bil
potencial za izboljšave, da smo se lahko naučili naprej,
kako biti mogoče v naslednjih krizah še bolj odzivni,
pa še bolj pripravljeni. Zdaj pa seveda snujemo nove
zakonske osnove, nove ukrepe, ki so tudi direktno vezani na vašo
regijo, ampak o tem pa mogoče malo kasneje. Toliko zaenkrat.
Hvala. -Hvala lepa, Bojan. Predal bi besedo gospodu Šeficu,
vodji službe za obnovo na vladi. Prosim lepo. -Hvala, predsednik.
Dober dan. Glede na to, da smo z nekaterimi zelo
pogosto v stiku in da je bilo o službi in o naših prioritetnih
nalogah že izjemno veliko povedano, bom kratek.
Dve ključni področji sta ta trenutek v našem fokusu.
Ena je seveda ekipa, ki se ukvarja z zakonodajo.
To je en del. In druga, ki praktično na dnevni ravni
razrešuje določena operativna vprašanja, težave, ki se pojavljajo.
Nekatere so obsežnejše, zahtevnejše, kot je bil recimo
mulj in tako naprej, nekatere lažje ali pa hitreje lahko razrešimo.
Od prioritet naj omenim samo to, da ostaja v glavnem fokusu
izvajanje sedanjega interventnega zakona. Tukaj smo ugotovili,
da nekateri ukrepi morda niso najbolj učinkoviti,
tudi kje je kakšna pomanjkljivost, kar bomo tudi v naslednjem
obdobju oziroma v naslednjih tednih poskušali razrešiti.
Na nekaterih področjih bomo tudi nekatere dodatne ukrepe
predlagali v obliki pomoči. To predvsem na področju nastanitve
ali pa začasnih nastanitev, tako da tukaj pač poskušamo
slediti potrebam, ki se kažejo v nekem času in se tudi
v nekem obdobju spreminjajo. Drugo, celo vrsto konkretnih
problemov, ki jih imajo posamezniki, smo poskušali
oziroma smo tudi individualno razrešili, od tega, da so bili
nekateri dodatno ugotovljeni, da jih ogrožajo bodisi plazovi,
smo našli neke rešitve tudi z državno tehnično pisarno,
ki je del naše ekipe, ugotavljamo pa, da se tudi
na 114 in sicer na nas obračajo ljudje z nekaterimi problemi,
ki so širši, ki niso tako strogo usmerjeni na vprašanje
poplav in plazov, pa vendar poskušamo tudi njim na tak
ali drugačen način pomagati. Pomembna naloga je ta tudi,
da seveda poskušamo vse, ki sodelujemo pri tem,
torej koordinirati v smislu čim večje učinkovitosti.
Mi smo uspeli z vami preko združenj, jaz mislim, vzpostaviti
dobro, solidno komunikacijo, ki jo je pa zdaj v naslednjem
obdobju treba nadgraditi, predvsem zaradi tega,
in povečati pretok informacij predvsem zaradi tega,
ker so izzivi, s katerimi se zdaj soočamo, bistveno bolj
zahtevni, zato se tudi s kolegi iz združenj, vseh teh združenj
občin dogovarjamo, kako to bistveno izboljšati,
da boste čim prej tudi v sleherni občini dobili vse
tiste informacije, ki so za vas nujne. Na podlagi številnih
pogovorov z vami in vašimi kolegi, sodelavci smo identificirali
tudi nekatera vprašanja, ki so bila morda nejasna,
recimo OPPN za obnovo, številne, bom rekel,
ali pa nekaj nejasnosti je in to bomo tudi v naslednjem
že tednu poskušali razrešiti, tudi ena od iniciativ s strani
skupnosti občin Slovenije smo dobili in jo bomo verjetno
poskušali čim prej tudi realizirati, ker je dobra
in bo vsem nam v korist. In zadnje, jaz bi rekel
ali pa želel poudariti, torej, vsi v naši ekipi so praktično
24 ur na dan so in smo dosegljivi, nikoli ni problem,
kadarkoli smo dostopni, za to, da poskušamo problem,
ki se pojavi, čim prej tudi razrešiti. Kot rečeno, z nekaterimi
od vas res praktično na dnevni ravni smo v stiku, razrešujemo
stvari, poskušamo tudi podpirati vas pri razreševanju nekaterih
problemov. Tako da skratka, tu je naša odprtost res popolna.
Hvala lepa. -Hvala. Bi predal besedo sekretarju na Ministrstvu
za delo, družino in socialne zadeve, gospod Juvan.
Hvala, gospod predsednik, lep pozdrav vsem. Jaz bi se
v imenu ministrstva, pa mislim, da tudi celotne vlade
res iskreno zahvalil vsem, ki so in ste tako ali drugače
pomagali v poplavah in s tem pomembno omilili stiske ljudi
in tudi pokazali, kako pomembna vrednota je solidarnost.
Hkrati bi se tudi iskreno zahvalil vsem delavcem
na centru za socialno delo in zavoda za zaposlovanje.
To povem zato, ker vem, da so bili nekateri v tej regiji
tudi osebno prizadeti in zato, ker vem, da je bil
v regiji dvakrat večji obseg vlog. Primeroma na CSD Mozirje
pa kar petkrat večji obseg nalog. Včeraj je na svoje bančne
račune 2219 prejemnikov, ki so v poplavah utrpeli škodo,
prejelo solidarnostno pomoč v skupni višini 14 milijonov evrov.
Do sedaj smo v Sloveniji za to namenili 31,5 milijonov.
Na področju CSD Savinjsko-Šaleška pa je bilo do danes izplačano
13,7 milijonov evrov solidarnostnih pomoči. Zahvaljujemo se tudi
Rdečemu križu in Karitasu, ki sta v tej regiji v septembru
in avgustu razdelila 121.000 kilogramov prehrambenih izdelkov
in pa seveda tudi vsem, ki na terenu nudijo psihosocialno
pomoč in tudi na tem mestu pozdravljam prizadevanja,
da se CSD skupaj z NIJZ-jem in zdravstvenimi domovi
poveže v kampanjo ozaveščanja prebivalstva, da se jim pove,
da niso sami, da lahko spregovorijo o svojih stiskah
in da bo pomoč jim tudi ponujena. Pomembno se mi zdi poudariti
tudi javna dela za pomoč pri odpravi posledic, ki omogočajo
občinam oziroma vsem možnim izvajalcem javnih del,
da s pomočjo države zaposlijo ljudi za ta namen, pri tem pa
poudarjam, da se ta program od siceršnjih javnih del razlikuje
v treh točkah: osebe ne potrebujejo biti brezposelne in prijavljene
na zavodu eno leto, plačilo je višje, kot je določeno v trenutnem
zakonu o urejanju trga dela, torej vsaj minimalna plača
in pa država v tem primeru subvencionira 100 odstotkov plače.
To govorim zato, ker lahko izvajalci si lažje izberejo kadre
in lažje najdejo delavce, pa tudi zato, ker po mojih
informacijah glede na število prejetih vlog nismo porabili
še niti 50 odstotkov sredstev, ki so za to namenjena.
Mogoče še podatek, da je za čakanje na delo do sedaj
prišlo 639 vlog, za odsotnost zaradi višje sile pa 1640.
Morda toliko z moje strani. Hvala. -Hvala lepa.
Bi nadaljevali mogoče kar z junakom intervencije,
poveljnikom Civilne zaščite, gospodom Šestanom.
Hvala, predsednik, jaz bi rekel drugače, junaki smo mi vsi,
vsi tisti, ki smo in ste sodelovali, in čeprav smo časovno že kar
oddaljeni od te intervencije v avgustu, se bi vam želel
tudi tukaj vsem, posebej tistim, ki ste neposredno, pa tudi tistim,
ki ste posredno pomagali na kakršen koli način
v teh avgustovskih poplavah. Naše delo, delo Civilne zaščite
se je formalno-pravno zaključilo z zaključkom načrta, se pa seveda
nadaljujejo posamezne aktivnosti in kar nekaj mojih regijskih
poveljnikov pomaga tudi pri iskanju krme in druge hrane
za živali na teh ogroženih, prizadetih območjih.
Te prevoze hrane pa praviloma izvaja Slovenska vojska
in verjamem, da bo še vnaprej tako. V zaključni fazi pa je tudi
poročilo o intervenciji v avgustu, ki ga pripravlja Uprava za zaščito
in reševanje. Verjamem, da bo v tem tednu tudi na mizi
in ko bo na mizi, bo seveda sklicana ena velika ali pa bom
rekel široka analiza intervencije, ki bo pokazala, kako smo delali,
čeprav smo že v teh srečanjih, ki jih imamo po nesreči,
dobili že veliko, in pohval in predlogov in tudi kakšno
pripombo, da bo to pomenilo tudi napredek za naprej.
Prepričan sem, da bomo morali dopolniti tudi oceno ogroženosti
in tudi načrt, ker stvari, ki so zdaj zapisane, seveda niso
za take razmere, kot smo jih imeli sedaj. To bomo seveda tudi
naredili. Nosilec tega je vsekakor uprava. Jaz pa sem prepričan,
da bomo z vsemi temi spremembami in dodatki
in ukrepi, ki jih bomo zapisali v analizi in jih bomo tudi izvedli,
v bodočih nesrečah in intervencijah samo še boljši. Hvala lepa.
Hvala, Srečko. Bom dal besedo direktorju Državne tehnične
pisarne, doktor Dolinšku. -Lep pozdrav v mojem imenu.
Namen Državne tehnične pisarne je strokovna, tehnična
in pa druga pomoč, ki jo nudimo oškodovancem,
ki so utrpeli škodo v neurjih. Oškodovanci pa so ljudje,
lastniki posameznih poplavljenih nepremičnin, potem to so
občine, ki morajo sanirati svoje poškodovane objekte
in pa plazove in pa tudi podjetja, ki so utrpela škodo na objektih.
Nekako smo Državna tehnična pisarna nosilec obnove,
ampak nosilci obnove nikoli ne bomo junaki, ker obnova gre
vedno, v vsakem primeru gre prepočasi, ker ljudem se tu vedno
mudi, ampak je precej bolj zahtevno, kot izgleda na prvi
pogled. Pomoč bo potrebna predvsem tistim lastnikom
stavb, ki so imeli oziroma ki imajo fizično poškodovane
objekte, se pravi, statično poškodovane, ali pa tisti,
ki jim je plaz oziroma poplava uničila objekt ali pa mora biti
njihov objekt zaradi poplavne varnosti prestavljen na drugo
lokacijo. Tem ljudem bomo poskušali nuditi kompleten
postopek oziroma bomo poskušali voditi kompleten postopek obnove
od zasnove do izvedbe, potem druga vrsta oškodovancev
teh privatnih hiš oziroma zasebnih, tistih, ki so bili samo
poplavljeni in nimajo statičnih poškodb, tisti v glavnem že
sami sanirajo objekte, mi jim pa lahko pomagamo
s tehnično pomočjo v teh primerih. Zdaj, delovanje
naše pisarne se mogoče v tej Spodnjesavinjski dolini še ne
čuti, čeprav smo v Savinjski dolini prisotni že od samega
začetka nesreče. Predvsem smo se osredotočili na objekte,
ki so huje poškodovani, teh pa je precej več
v Zgornjesavinjski dolini, zato smo obdelovali predvsem
te kraje. Poplave so imele tudi ta drobirski tok, ki je objekte
tudi fizično poškodoval in precej tudi porušil.
Po številu poplavljenih objektov pa je seveda Spodnjesavinjska
dolina še bolj obsežna, ampak gre za druge vrste
poplavne ogroženosti, gre predvsem za to,
da so objekti bili v glavnem poplavljeni in imajo problem,
da se nahajajo na poplavno ogroženem območju,
tako da jih bo nekaj potrebno prestaviti. Za to nam bo pa dal
osnovo šele ta zakon o obnovi, ki nam bo dal tudi
vse podlage, da se bomo lahko z ljudmi začeli tudi pogovarjati
o konkretnih rešitvah. V teh dneh bo na Savinjskem
začela delovati tudi izpostava Državne tehnične pisarne,
ki bo locirana v Ljubnem. To je, bi rekel, neka sredina med,
ni ravno geografska sredina, ampak gor je bolj epicenter
nesreč, kot pa na jugu, ampak to ne pomeni za oškodovance
iz žalske, polzelske in drugih občin, da se bodo morali
voziti v Ljubno, ampak bomo mi poskušali te konkretne postopke
voditi pri njih na njihovih občinah. V teh dneh bodo naše
ekipe tudi obiskale tudi objekte v Spodnjesavinjski dolini.
Te preglede izvajamo že po Zgornjesavinjski dolini,
kot sem rekel, najbolj poškodovane, zdaj bomo pa tudi v Spodnjesavinjski
dolini začeli pregledovati. Pregledujemo predvsem stanje
objektov, pobiramo podatke o arhitekturni, statični zasnovi,
poškodbah in tudi damo neko sugestijo, kako objekte,
na kakšen način in kako najhitreje obnoviti in to bo neka osnova
potem, ko bo zakon sprejet, da se bomo lahko s temi
osnovnimi podatki tudi pogovarjali z občani. Hvala.
Hvala lepa. In še čisto za konec, tisti, ki dejansko ne veste,
ko noben odgovor, ki ste ga slišali, ne ureja vaših
skrbi, ostaja samo še eden in to je številka 114, ki jo vodi
gospod Šter, tako da tudi, če danes ne dobite od njega
odgovora, samo zapomnite si številko, ker ga boste dobili
pa naslednjič, ko boste tja poklicali. Ker za njim stoji cela
javna uprava in vse znanje, ki ga ta država premore.
Prosim. -Hvala, predsednik. Lep pozdrav.
Jaz k sreči vidim same znance, zato ker smo se že skoraj vsi
srečali, ker poleg tega, da odgovarjamo na telefone,
tudi veste, da obiskujemo občine in se pogovarjamo
s tistimi, ki jih je ta ujma najbolj prizadela. To je v obojestransko
korist. Zato, ker pravo dimenzijo situacije, ki je, lahko spoznaš
tako, da človeka ne samo vidiš, da ga obiščeš, da z njim govoriš
in od tega je kar precejšen rezultat. Vprašali so me že danes,
ali se je število klicev zmanjšalo. Ni se zmanjšalo število klicev,
se je pa povečala njihova kompleksnost, zato, ker zdaj
ljudi ne zanima več enoplastno vprašanje, ampak jih zanima
marsikaj. Zanima jih tudi, zakaj je tako in kdaj je
pričakovati, da bo bolje. Veste, kakšen je naš odgovor,
če ne, res pokličite na 114. En element bom omenil,
zdaj, vsi se trudimo, da bi čim prej sprejeli
in potrdili zaključno poročilo o AJDI. Ker je to ena dobra
osnova za vse tisto, kar smo zdaj slišali, kdaj bo izplačilo
in kdaj se bo nadaljevalo. Ob tem ugotavljamo, da marsikdo
je soočen z novimi ali pa novoodkritimi posledicami
ali pa novo škodo ali pa je seznanjen s tem, da marsikaj
ni vključeno. Naš odgovor takim je, da naj to dokumentirajo
in sporočijo. Prvič, občini, drugič upravi za zaščito
in reševanje. Potem marsikdaj izvemo, od koga, pa ne od uprave
za zaščito in reševanje, pa kaj za božjo voljo nam zdaj
to pošiljate. Zato ker so to vaši občani. In še bomo pošiljali
in vsi se bomo morali navaditi, da AJDA ena,
recimo temu, je nič bolj ali pa nič manj pomembna
od tistega, kar bomo v nadaljevanju tudi še ugotavljali, tako da če je
kdo mislil, da je delo s popisom škode zaključeno, se je pač
uštel. Ko naša skupina obišče teren, običajno zaprosimo
župana, da nam skliče tiste občane in da se z uvodnim
pogovorom pomudimo na občini. Tako je bilo tudi
4. oktobra in jaz sem potem obiskal enega od tistih občanov
in tam sva se komaj pogovarjala, zato ker je ob nama rohnel bager
in nakladal tisto plazino na tovornjak. Danes sem bil
nenapovedan pri istem občanu. Žalibog sem opazil, da se tisti
kup plazine ni od takrat čisto nič zmanjšal, samo razlika je
bila v tem, da sva se pogovarjala v miru božjem. Ni bilo ne bagra,
ne tovornjaka. Naj ne zveni prenapihnjeno, ampak ne prosim
imeti kakšnih Potemkinovih vasi. Naš obisk ni namenjen
blestenju. Naš obisk je namenjen temu, da se od takrat naprej kaj
spremeni. Tista občina, o kateri govorim, se je sigurno
prepoznala v tem. Včasih spametujemo kakšnega
zavarovalniškega agenta, ki v zavarovalni polici bere
samo in izključno drobni tisk. Takrat se povežemo z zavarovalniškim
združenjem in pogosto tisti agent gre na svojo prejšnjo lokacijo
in se opraviči, da se je zmotil in da je ocena škode drugačna.
To štejem za en velik dosežek. In samo še eno anekdoto bom
povedal, ki je resnična. Torej, resnično me je razveselil
pogovor z eno od občinskih uslužbenk občine, ki je tukaj
zastopana, ki je potem, ko sva ugotovila, da občina
vendarle ima določene naloge s popravilom škode in s pomočjo
svojim občanom, rekla, tako sem si napisal, če ne,
bom predolg: ali veste, kaj, ta vaš klicni center je res nekaj
nevzdržnega. Kot da se je svet z vami popolnoma spremenil.
Prej smo vsi vedeli, kako se dela, zdaj pa, kot da je vse drugače.
In mirno sem ji odgovoril, da se ne morem bolj strinjati
z njo. Hvala.
Hvala lepa. In preden zdaj predam vam besedo, bi rad samo še eno
stvar čisto za konec povedal. Ker je bila AJDA večkrat omenjena
in prijava škode in ocena škode. Mi smo to imeli na vladi,
prvi smo obravnavali, ta teden, naslednji teden bomo
to zaključili, ampak kar smo ugotovili, je, da so prijave,
ne samo med občinami, tudi med sosedi zelo različne.
Prijava škode enega, na enem naslovu in na sosednjem
naslovu marsikje nekako ne zvenita logično. Mi bomo kljub
temu šli ven s predplačili, glede na podatke, ki jih pač imamo.
Ampak že zdaj napovedujem, da bomo objavili seznam za vsak
naslov posebej, kolikšna je ocenjena škoda.
In hkrati pozvali vse, da tisti, ki imajo prenizko
ocenjeno škodo, naj se javijo na 114, saj ste slišali
in tiste, za katere ocenjujejo, da je škoda ocenjena previsoko,
naj to preplačilo, če ga bodo dobili, čim prej sporočijo
in tudi vrnejo, ker bodo dobili denar na račun. Jaz to vnaprej
napovedujem. Hočemo, da pride denar čim prej,
če se bo izkazalo, da je to prenizko, 114, če je previsoko,
tudi. Žal mi drugih podatkov kot teh, ki jih imamo v sistemu,
nimamo in ne bomo jih čistili še naslednja dva meseca,
zato da potem denar do nikogar ne pride, ampak bomo najprej
nakazali denar, predplačilo v neki višini, odstotek bo danes
določen, hkrati pa vse pozvali, poimensko, naj si pogledajo škodo,
ker vem, da je ljudje ne poznajo. Ljudje ne poznajo, kakšna škoda
je bila v sistem s strani cenilcev in občin vnesena. To vemo.
Ne gre za krivdo. Gre za sistem, kako bomo čistili, da pridemo
do pravih podatkov. Nihče ni kriv, če ima prenizko, nihče ni kriv,
če ima previsoko. Vsak pa je dolžan, da to preveri.
Zase in še za sosede. Resno. Zase in za sosede.
Zato, da pomaga tistim, ki imajo prenizko ocenjeno.
Da ne bodo na koncu izviseli, ker so bili, ne vem, premalo
pismeni, niso bili, so prestari, karkoli že. Preko sistema,
javnega, ampak res javne transparentnosti želimo doseči to,
da bodo vsi dobili pravična sredstva za obnovo.
To je edini kriterij, ki ga bomo zasledovali. In pri nejasnostih,
gospod Šter, zdaj ga vsi poznate, tudi, če ga do danes niste.
Prosim. Kdo bo mikrofon nosil naokoli?
Desno. Zdaj pa kar.
Spoštovani, vsem en lep pozdrav. Moje ime je Matej Pečovnik,
sem župan občine Nazarje. Veselijo me vaše besede prej,
ko ste omenili, tisto, kar smo naredili ali smo naredili premalo
ali pač ne preveč dobro v preteklosti, moramo res
pozabiti. Jaz sem bil 2014 kot novopečeni župan na enem
oziroma dva odbora sta istočasno sestankovala,
dve uri smo se krasno pogovarjali. Jaz sem rekel,
mi sploh poplav ne bomo več imeli, tako smo bili enotni
vsi tisti, ki smo bili tam prisotni. Po dveh urah se je
začelo potem opletati, kdo ni nič naredil prej in tako
naprej. Skratka, ogromno besed za nič. In me veseli in seveda
tudi poudarjam, da moramo gledati res naprej. Vse te stvari,
ki so se nam zgodile, jih še nikdar nismo doživeli,
je pa res, da smo pokazali enotnost, res smo se povezali,
ljudje, gasilci, tudi politika v končni fazi. Moram reči,
da najbrž še nikdar ni bila tako enotna ali pa vsaj gledala
v isto smer, da moramo pomagati ljudem. Ampak seveda,
moramo pa zdaj tu nadaljevati. Se pravi, vsi ti ukrepi,
ki jih bo stroka seveda pripravila, sem prepričan,
da jih je vsaj polovica že bila napisanih, pa nikdar
izvedenih, kar pomeni, zdaj zaradi te groze,
ki se je zgodila, bo še kak ukrep več, in seveda,
pričakujem, da se bomo tega zelo zelo resno lotili,
kajti če ne, je bilo delo občanov, gasilcev, nas vseh,
ki smo pri tem sodelovali, tudi gospodarstveniki,
konkretno v občini Nazarje je bilo praktično Nazarje kot tako
dve tretjini poplavljeno, se pravi, tako gospodinjstev
kot seveda podjetnikov, ki so se zelo trudili skupaj
z nami, da so že nekateri vzpostavili svojo proizvodnjo,
so si zagotovili delo tudi za naprej, ampak seveda,
ves ta napor, ki smo ga vsi skupaj vložili, če ne bomo poplavne
varnosti izboljšali, ne bom rekel, ker je najbrž v 100 odstotkih
niti ne moremo zagotoviti, potem je bilo seveda vse to delo
zaman. Zato moramo biti zopet enotni, delati naprej in res
uresničevati vse ukrepe, ki jih bo stroka predlagala,
ne glede na to, kar sem prej rekel, da jih je že vsaj polovica
bila nekje napisanih in seveda moramo, moramo
zagotoviti tako podjetnikom kot prebivalstvu bolj varno
življenje. Seveda tam, kjer tega ni mogoče, so pa
seveda ta zemljišča, za katera smo tudi občine,
verjamem, da, predložile predloge za nadomestno gradnjo,
se pravi tako za poplavna podjetja kot seveda tudi občane.
Tu bi seveda želel, da bi dobili to informacijo,
katera so zdaj tista zemljišča morda v naši občini, ampak saj
najbrž ostale občine isto razmišljajo, kjer bo mogoče
po nekih skrajšanih postopkih, seveda, tudi tu vem,
da bomo kot občina morali biti aktivni in tudi jaz vem,
da bomo aktivni, da se čim prej vzpostavijo pogoji, se pravi
tudi komunalno potem uredi, tudi OPPN in tako naprej.
Skratka, želim, da smo aktivni naprej in da bomo seveda delali
za dobrobit vseh tistih, ki so bili poplavljeni, da ni bilo
vse to delo zaman. Hvala. -Hvala lepa.
Ravno zato, da bomo z ukrepi, s katerimi bomo lahko
tudi izvedli dogovorjeno, čim bolj učinkoviti,
bo zakon o obnovi, kjer naj bi bili ti ukrepi
navedeni, tudi skupnosti občin poslan vnaprej
v razpravo, v diskusijo in se veselim res predlogov,
ki bodo čim bolj konkretizirali. Jaz bom namenoma uporabil
tu primer s Koroške, Prevalje, kjer je ena fizična
oseba, sicer lastnik treh zemljišč, dosegel, da v dveh
letih, ker pač niso prišli do konsenzualnega dogovora
o odkupu treh zemljišč, pripeljal do tega, da ni bila
izvedena protipoplavna zaščita, ki je za sabo potegnila
več deset, če ne celo 100-milijonsko škodo.
Mislim, to pove vse o prioritetah, kako smo jih imeli do teh
poplav in kako jih ne smemo imeti od teh poplav naprej.
Škoda, ki nastane zaradi opustitve določenega ukrepa,
je stokrat, tisočkrat večja od ustrezne kompenzacije
in predvsem hitre kompenzacije lastnika zemljišča, ki je ključno
za to, da se protipoplavna zaščita izpelje. Vsi se moramo
tega zavedati, tudi takrat, ko nam mogoče to ni neposredno
pri srcu. Ker to, kar mora država zagotoviti, je ustrezno finančno
kompenzacijo, čustva so pa čustva, tu je pa včasih res
težko najti skupen jezik, ampak v tem primeru pa mislim,
da moramo gledati na javno korist širše družbe. In še enkrat,
ja, zakon o obnovi je tisti, ki bo moral poskrbeti, da se bo
protipoplavna zaščita in program sanacije, kjer bo dejansko šele
ovrednoteno, koliko sredstev bo država vložila v posamezne
ukrepe, da bo ta program sanacije čim bolj učinkovit.
Po časovni in po finančni plati. Prosim.
Hvala za besedo. Boris Goličnik, župan občine Šoštanj.
Spoštovani predsednik vlade, vaša ekipa, spoštovane kolegice,
župani in županje, vsi prisotni. Ne želim biti dolg, želim pa
izkoristiti današnjo priložnost za to, da se v svojem imenu
in imenu občine Šoštanj in verjamem, da tudi v imenu
ostalih županj in županov iskreno in iz srca zahvalim
za vse dobro, kar ste kot vlada naredili v tej naravni katastrofi
za Slovenke in Slovence, za naše občanke in občane.
Kot je rekel minister za gospodarstvo, je parkrat
na terenu naletel tudi na besedo zahvale in znajo tudi Slovenke
in Slovenci reči hvala lepa. Jaz mislim, da moramo vsi
izraziti to hvaležnost. Jaz sem pač po naravi tak,
da znam prositi, znam se pa tudi iskreno in iz srca
zahvaliti. In jaz mislim, da je danes priložnost,
da rečemo hvala lepa in to, kar ste, predsednik vlade,
uvodoma povedali, kar je bilo prvič v 30 letih
oziroma plus narejeno, smo občine dobile, kar je bilo
obljubljeno. Intervencijske stroške julijskih nesreč, neurja,
poplav in pa seveda tudi na predplačilo sanacijskih
stroškov. Občina Šoštanj je bila izjemno prizadeta.
Tega sicer nismo obešali na velik zvon, smo bili aktivni
dva meseca, tri mesece na terenu, veliko smo odpravili
škode, bili pa smo enajsta občina po vrsti med 112-imi
ali 117-imi, ki so upravičene do predplačila sanacijskih sredstev.
Ampak kljub vsemu, težko je biti župan v teh težkih situacijah,
ampak kljub vsemu je pa biti lažje, če je tudi podpora vlade
in pa vseh resorjev na tako visokem nivoju. Jaz rad rečem velikokrat,
je nek rek, nemogoče naredimo takoj, na čudeže je pa treba malo
počakati. Jaz mislim, da vsi skupaj že delamo kar precej čudežev
in iskrena hvala za to, pa se veselim nadaljnjega sodelovanja.
Hvala lepa.
Hvala lepa. Moram reči, da sem zdaj res presenečen,
ker v Sloveniji malokdaj slišim kaj takega. Ampak ja. Hvala.
Prosim, na desni.
Pozdravljeni. Gregor Križnik, predsednik Ribiške družine
Ljubno ob Savinji. Spoštovani predsednik vlade, spoštovane
ministrice in ministri, županje in župani, ostali gostje,
tukaj danes ne zastopam samo naše ribiške družine, ampak tudi
nekaj deset ponudnikov turističnih storitev predvsem z območja
zgornje Savinjske doline. Ko ste slišali besedo predsednik
ribiške družine, ste se verjetno takoj prekrižali, spet nekdo,
ki komplicira pri poplavni sanaciji, pri posegih v okolje
in tako naprej, vendar temu žal danes ni tako. Ljubenski ribiči
smo med prvimi pozvali, da je treba k sanaciji pristopiti
takoj in čim bolj učinkovito. Če imamo Zgornjesavinjčani
veliko potrpljenje in pa jekleno voljo, pa ta trenutek nimamo
dveh stvari: nimamo časa in nimamo denarja. Jaz si namreč
težko predstavljam, kako bodo podjetja, ki so bila najbolj kruto
prizadeta v tej ujmi, KLS, BSH, Rihter, ostala podjetja v našem,
v mojem okolju, kako bodo preživela, če jih zadane ujma še enkrat
v prihodnjem letu, v prihodnjih dveh, treh, štirih letih.
In na tem mestu bi opozoril na eno stvar. Te sanacije,
ki potekajo, oziroma intervencije, ki so potekale, je potrebno
uskladiti. Uskladiti v smislu umeščanja teh objektov,
ki urejajo vodotok in cestno infrastrukturo v okolje.
Z vsakim dnem sanacije namreč v našem okolju dobivamo desetine
ali stotine metrov nekih podpornih zidov, ki v to okolje
ne le, da ne pašejo, da bistveno poslabšujejo krajinsko-arhitekturni
izgled okolja, da poslabšujejo ekosistem kot tak, ampak tudi,
bom rekel, poslabšujejo poplavno varnost, kar so ugotovili
tudi marsikateri vodarji. Torej sanacijo je potrebno začeti
oziroma jo nekako usmeriti v to smer, da ti ukrepi potekajo
sonaravno. In da se to da, se pravi, da to ni neka vila iz pravljic,
lahko potrdi mogoče tudi gospod Fazarinc, ki je danes
med nami, ki je nenazadnje avtor tudi nekaj teh ureditev,
ki so zdržale tudi to strahotno ujmo ... Zelo so mi všeč besede
gospoda Kosa, ki je dejal, da je iluzorno pričakovati,
da bo sedaj v treh mesecih ali pa v štirih ali pa v pol leta
popravljena napaka desetletij, ko se je premalo denarja, truda,
sredstev vlagalo v vodarsko stroko, v vodarje in urejanje vodotokov.
To stvar je potrebno premisliti in izboljšati za naprej in tudi
ni čas za kritiko, ni čas za ocenjevanje, ker tudi
nihče med nami ne more kritizirati tega, kar se trenutno dogaja,
ker je treba najprej stopiti v škornje tega, ki nekaj dela,
in pa tudi takšne ujme, kot smo jo doživeli sedaj,
še nismo doživeli, zato težko to s čimer koli primerjamo.
Kot sem dejal, bi pa resnično na tem mestu pozval k smiselni
sanaciji, ne k stihijski sanaciji. In tu pozivam gospo ministrico,
gospo Bratuškovo, ki je sedaj prevzela oba resorja, ki ju moje
govorjenje zadeva, da zadeve nujno uskladi na terenu, da bomo
Zgornjesavinjčani, ki bomo v prihodnosti žal verjetno spet
poplavljeni, zato ker če je ta dogodek presegel ujme, ki smo jih
poznali do sedaj, se je potrebno zavedati, da obstajajo viri,
da so bile ujme v preteklosti, govorimo o ujmi po letu 1800,
še hujše, tako da je iluzorno pričakovati, da ne bomo poplavljeni,
ampak bodimo vsaj bolj poplavno varni pa v enako lepi dolini,
kot smo jo imeli do sedaj. Hvala.
Hvala lepa. Jaz se pridružujem temu, ne samo pozivu, ampak predvsem
ugotovitvi, da je bila v začetku usklajenost med obema ministrstvoma
ali pa med obema ekipama slaba. Govorim o investicijah
v infrastrukturo na eni strani, pa v vode na drugi strani.
To je bil tudi eden glavnih razlogov, zakaj smo ekipe združili
in zakaj je ministrica Bratuškova zdaj prevzela koordinacijo
nad obema resorjema. To ne pomeni, da gre za en resor,
ampak koordinacijo med obema resorjema. Kar se pa tiče hitrosti,
ja, če bi imeli 15 let, bi lahko naredili vse fantastično,
verjetno, pa bi zmanjkalo denarja, zagotovo. Če poskušamo
narediti v enem letu, bomo verjetno naredili precej slabo,
ne bom rekel neracionalno. Tisto pa, kar bomo poskušali
narediti, je, da ne bomo zapravljali časa na tistih točkah,
ki ne doprinašajo h kvalitetnim rešitvam. Ker v teh 15 letih,
kolikor so se do sedaj ti postopki vodili, je bilo ogromno jalovo
porabljenega časa. Mi si želimo, da stroka, pa ne bom nikogar
imenoval zdaj, stroka predlaga rešitve, država pa mora stati
za izvedbo in skrajšati roke izvedbe. Ta del je tisto, kar bo,
čemur je namenjen zakon o obnovi. Ne bomo dovolili, da posameznik
zaradi kaprice, jaz sem vam prej eno omenil, lahko zaustavi za leta
in leta postopke, leta in leta, ne mesece in mesece,
leta in leta postopke, o katerih se vsi strinjamo, razen njega.
To je en tak fenomen, ki ga pač imamo trenutno kot možnega
v zakonodaji. Se bomo potrudili, da bomo take primere čim bolj
omejili. Kar ne pomeni, da bomo posegali v njegovo materialno
pravico, ne moremo pa, moramo pa poskrbeti,
da ni ogroženo in zdravje in življenje in tudi materialne
pravice vseh ostalih. Tako da, ja, verjamem, da bomo znali
zastaviti stvari bolj koordinirano, hkrati pa tudi bolj racionalno
z vidika časov izvedbe, tudi sanacije in obnove.
Najprej spodaj levo, pa potem na vrhu.
Hvala za besedo. Lep pozdrav. Lep pozdrav vsem,
gospod predsednik vlade in vsem ministrom.
Sem Klemen Šalej, predstavnik komisije za vodne vzdrževalnike
pri KGZS in pa tudi član civilne iniciative. Jaz bom mogoče
malo negativen. Kar se tiče vašega dela, bi vas pohvalil,
ampak vseeno ne morem mimo tega, zdaj ko ste se vozili po naši
Savinjski dolini, ste videli, kako lepa je. Z DPN-ji,
ki so bili predlagani oziroma so še predlagani, ne bo več tako lepa.
Zakaj mi kot civilna iniciativa opozarjamo oziroma smo proti
DPN-ju v Spodnji Savinjski dolini? Zato, ker ta DPN
ne rešuje celega porečja Savinje. Je, bom rekel, koncentriran
večinoma v žalski občini, kjer nima zadrževalnik nobenega
vpliva na gorvodno, nekaj ima sicer vpliva na dolvodno,
na Celje in pa na Laško. In me zanima, ali so kriva naša
najboljša kmetijska zemljišča, ki dajejo hrano nam, vam
in vsem državljanom, za te, bom rekel, težave.
Potem v vaših govorih nikjer ni bilo omenjenega kmeta.
Vsi gospodarstveniki, vsi so omenjeni, kmetje,
ki upravljamo z naravo, ki smo lastniki zemljišč,
na katerih rišete DPN-je, smo pa pozabljeni.
Mi kot komisija za vodne zadrževalnike smo dali predloge,
ki jih gospod Fazarinc dobro pozna, kje bi se lahko zadrževala voda
gorvodno, kar se je v teh poplavah tudi pokazalo,
da so tam nastale te vode. In bi prosil, da se tudi mogoče vam,
gospod predsednik, dr. Robert Golob, vam pridemo to predstavit,
da boste videli, da ne govorimo tudi ne tako na pamet.
Potem me zanima, v svetu za vode ni nobenega kmetijskega
strokovnjaka notri. Nobeden nas ne zastopa. Ne z ministrstva
za kmetijstvo. V bistvu je bil kmet zopet pozabljen.
Potem po 100. členu zakona o vodah smo lastniki zemljišč
dolžni čistiti plavje, ki nam ga je prinesla Savinja na zemljišče.
Plavje. Jaz sem dal vprašanje, kaj je pa z nasipnim materialom,
ko je odtrgalo nasip. In mi je bilo povedano, da moram jaz čistiti.
Se pravi, stroške čiščenja, to se pogovarjamo o sto kubikih
savskega peska, ker je bil nasip na žalost iz takega materiala
narejen pred leti, je na naši njivi in zdaj bom v bistvu jaz moral
imeti stroške s tem, da si bom njivo sčistil, ampak ta pesek,
to ni plavje noter v definiciji. Plavje je les, smeti in tako dalje.
Nikjer ni zavedeno kot pesek. Zato bi prosil vse skupaj,
da nas, nas kot kmete in lastnike zemljišč in upravljavce naše
prelepe narave, mogoče malo začnete upoštevati, ker mi živimo
tu, mi vemo, kaj se dogaja s podtalnico, kar se je v zadnji
poplavi zelo dobro pokazalo. Kot sem že rekel, v naših predlogih,
ki smo jih dali kot komisija, se je veliko pokazalo,
kar smo predlagali, v teh poplavah, da se to zgodi. Tako da mogoče niso
tako zanemarljivi ti naši predlogi. Morate pa vedeti, da ne bomo
popustili v vsakem primeru, da se bo delalo samo koncentracijsko
vodne zadrževalnike. Prosim, da začnete reševati od povirja
do izliva v Savinjo, se pravi na vseh mestih,
ne samo v občini Žalec. Hvala.
Hvala lepa. Jaz mislim, da, in spet se vračam za zakon
o obnovi, jaz mislim, da je ideja o tem, da bi v kateri koli
občini reševali parcialno protipoplavno zaščito, že v sami
logiki skregana s kmečko pametjo, tako da ne pričakujte, da bomo
tako počeli, kot pravite, da naj ne, ker ne bomo. Na tej točki bo
seveda, ni to stvar politike, stroka je tista, ki bo pripravila
celovito urejanje vodotokov, celovito pomeni natančno tako,
kot ste tudi sami ugotavljali, od začetka pa do konca.
Mogoče je res sistem DPN-jev, ki je bil pač, kakršen je bil,
in ki ga bomo z zakonom o obnovi morali spremeniti iz več razlogov,
tudi DPN-je ponovno zastartati na drugih osnovah, ker se je
vmes struga, če nič drugega, tudi Savinje spremenila. Ta del zagotovo.
Da bi bili kmetje pozabljeni ... Ne vem, jaz sem bil prepričan,
da niste pozabljeni, tudi po diskusijah, ki jih imamo,
in tudi po oceni škode, ki jo imamo v Ajdi z vaše strani
vneseno. Je pa res, da nekatere stranke v parlamentu aktivno
prerekajo, da je ta škoda, ki je ocenjena, tudi za kmete
previsoka, ampak jaz sem o tem imel sicer določene pogovore
s predstavniki tudi zbornice in sindikatov in nisem imel potem
občutka, da bi bilo neko veliko zadovoljstvo s tem. Škoda
v kmetijstvu je seveda dovolj velika, je pa treba povedati,
da, pa si bom zdaj sposodil en primer ... Lastnik zemljišča
je lastnik zemljišča, je vseeno, ali je kmet ali ne.
Odnos do odpadka ali ostanka česa na zemljišču mora biti enak,
ne glede na to, ali je lastnik kmet ali ne. In situacija, ki jo imamo
na Primorskem, na Goriškem, ki jo je zakuhalo ministrstvo
za kmetijstvo, če prav razumem, čeprav mi je nenavadno,
še zdaj iščemo, od kje je prišlo vse skupaj, po kateri ostanke vej
v sadovnjaku lahko kuriš samo, če si registrirna kmet,
sicer pa ne, istih ostankov vej. To kaže na to, da ta država
marsikdaj sama sebe ugrizne za rep. Drži. Drži.
In če imate take primere, po katerih bi nekdo, ki je lastnik
zemljišča, bil drugače tretiran na enakem zemljišču, poudarjam,
zato ker je registriran kot kmet ali ker ni, jih dajte sporočiti
naprej, da jih odpravimo. Namen ni, da hendikepiramo kogar koli,
namen je, da imamo vsi lastniki zemljišč enak status pred državo
glede odprave posledic, v tem primeru poplav. Razumem,
da je stvar definicije odpadkov, dajte konkreten predlog,
če je treba zakonsko spremeniti, se jo bo spremenilo.
Jaz ne vidim tukaj nobenega problema. Pa bom dal tudi primer,
zakaj ne vidim nobenega problema. Ko je prišlo do poplav,
nobeno podjetje v državi ni bilo upravičeno do tega,
da se jim čisti na račun države. Upam, da vam je to jasno.
Čiščenje prostorov podjetij je strošek podjetja.
Kaj smo naredili, ko so nas gospodarstveniki pozvali?
Ne samo, da smo zagotovili celo ljudi za čiščenje, vse stroške
čiščenja v celem mesecu avgustu smo pokrili iz proračuna. Vse.
To vam pove dovolj o naši volji, kaj želimo. Na vas je, da nam daste
konkretne predloge, kje so problemi, in jih bomo odpravili.
Dajte jih, raje kot ustno jih dajte pisno. Sem razumel, da jih imate.
Dajte jih pisno. Če vam pisno ne bo šlo skozi, smo rekli 114.
Oni bodo poskrbeli, da pridejo do pravega naslovnika.
In vsi smiselni predlogi se bodo vkomponirali.
Ali v spremembo zakonodaje ali pa v konkreten ukrep.
Če smo znali prisluhniti 1100 podjetjem, sem prepričan,
da bomo znali prisluhniti tudi kmetom.
Lep pozdrav. Jaz sem pa Edi Jurjevec iz zgornje
Savinjske doline. Sem kmet, sem turistični delavec,
ukvarjam se s turizmom, pa smo bili zdaj v poplavah
zelo prizadeti. Prišel sem sem, da se tudi vladi zahvalim,
da se vsem zahvalim, ki ste pomagali. Vsak,
ki je sem prišel, bi rad nekaj Sloveniji pripomogel.
Sem sem pa prišel vlado tudi pogledat, ker vlade do danes
ni bilo. Pa ste se vsak dan lahko mimo vozili, samo jaz sem
tisti grešni kozel, ki vem, da je en vzrok, zakaj vas k nam
ni bilo. Je pač Janez Janša pri nas pomagal čistiti,
pa potem nikogar ni bilo k nam. Tako se je tudi zadaj slišalo.
Eni so bili že celo naročeni, pa jih ni bilo. Jaz bi zdajle
rad ... Prej se je že eden oglasil, drugi, gospod Križnik,
zelo lepo, da ste se oglasili, predsednik ribiške družine.
Ribe bi rade v čisti reki plavale. Kakšna je zdaj reka, bog pomagaj.
Ne bomo mogli deset let reke očistiti. Reka mora biti
čista takoj. Ni samo riba. Zraven so kopalci.
Mi smo turistična dolina. Zraven so kopalci, zraven kajakaši.
Kajakašev bo zdaj malo manj, meni je kar 70 čolnov odneslo,
rafte, eno, drugo, tretje, kompletno opremo. Tako da,
če bo vlada pomagala to kupiti. Mene to zelo zanima,
kako se bo to kupilo. Veste, 50 odstotkov osnovnih sredstev
mi dobimo, bomo dobili, tako se govori, ampak glejte,
oprema je delno amortizirana, nekaj imamo popolnoma nove,
nekaj je rabljeno. To je vse odplaknilo in tole ne bo
50 odstotkov, veste, ker je amortizacija. Mi bomo morali
ne 50 odstotkov dodati, da bomo kupili, mi bomo morali
70 odstotkov dodati ali več ali približno tam. Mene zanima,
ali bodo kakšni razpisi. Ali bodo kakšni razpisi,
da bomo mi lahko to obnovili? To bo treba obnoviti.
To mene zanima. Pa hkrati me zanima tudi kakšen dober kredit.
Upam, da ne bo to tako dolgo trajalo, kot traja en razpis,
na katerega sem se prijavil, ko nisem dobil deset mesecev
odgovora. Za izboljšanje infrastrukture v Sloveniji,
turistične infrastrukture. Še več kot deset mesecev.
19. decembra sem oddal, 15. marca bi moralo biti odobreno,
ni odobreno. Odobreno ni. Dobili so eni odobreno,
eni zavrnjeno, kakšnih 14 nas čaka odgovor. Mene to
zelo skrbi, zakaj moramo čakati na ta odgovor. Popolne vloge so.
Moram pa povedati, kdo je dobil. Dobil je gospod Arsenović
iz Maribora, župan. Naj dobi, samo zadnji v vrsti.
Če sploh lahko dobi na tej funkciji. Potem je dobil gospod
Dominik S. Černjak, predsednik Turistične zveze Slovenije,
odobreno so dobili, denarja tako verjetno ne dobijo tako hitro,
zato ker je to razpis. To so stvari, ki pa nas, male ljudi, skrbijo.
Samo povedal bom nekaj. Ne bomo mi popustili.
Jaz sem, sem že prej povedal, jaz sem kmet. Kmečke korenine
so pognale tako globoko, da jih živ hudič ne bo ven izruval.
To vam jaz povem. Bi se vam zavalil za vse, kar ste naredili,
se zahvaljujem, pa vas povabim v Savinjsko dolino. Nimam kuge.
Nimam kužnih bolezni. Imam zelo dober želodec,
enega najboljših, imam redno ocenjenega, imam dober tokec,
povabim vas tudi njive pogledat, kaj vse pridelamo. Poslušajte,
dve toni in pol špargljev, želodca 700 kilogramov,
30 govedi, 14 prašičev zdaj čaka, da bomo iz njih naredili želodce.
Veste, dela se, dela. Zgornja Savinjska se dela. In jaz vam povem,
dosti stvari bi lahko pri meni slišali. Na milijone kubikov šodra,
peska, gramoza, da se bomo zastopili, mi rečemo šoder
ali prodec v zgornji Savinjski dolini, gre na milijone kubikov
ven. Zakaj bi se ta gramoz moral petkrat prelagati do koroške
tretje osi? Šleparji vozijo, naj se naloži in gre direkt.
Ni samo zgodnja Savinjska, v Sloveniji je treba skupaj
graditi. Ne zapravljati v prazno, ne zapravljati v prazno.
Saj ste, ste naredili nekaj, nekaj, ampak glede na to, da imate
še tri leta pred sabo, jaz upam, da se bo dosti naredilo,
ampak ne na nas v zgornji Savinjski pozabiti, ker ni nihče
dobil, pa nas je dosti kandidiralo, en lep razpis. Poskušajte
tak razpis podaljšati. Podaljšati ta razpis. Mi bi zdaj
rabili več kot to, za kolikor smo kandidirali. Mi smo kandidirali
za male denarje. Mi bi rabili več. Savinja bo kalna, to se bo delalo.
Mi bi poleg turističnih nastanitev mogoče kakšen bazenček rabili,
kaj takega. Je treba narediti dodatno ponudbo. Kje bo kajakaš ...
Gospod Golob, ste kajakaš, jaz tudi. Greva od Strug do nas?
Potem greva pa na želodec pa na tokec. Samo moramo hitro
nekaj urediti, da bova lahko veslala. Tako ne gre.
Lahko celo vlado povabim. Pridite. Pridite. Pridite tudi vi,
ne samo Janez Janša. Pridite tudi vi.
Dosti stvari bi še imel za povedati. Pridite, vam bom povedal.
Po kmečki logiki se da z malo denarja ogromno narediti.
Prosimo pa za razpise. Ampak ne take razpise,
da dobijo sami veljaki pa Gorenjska, ki je že prenasičena
s turizmom, Zgornjesavinjčan nihče. Prosim, gospod Han,
če podaljšate ta razpis. Če ga podaljšate. Pa ne,
da bo deset mesecev treba čakati ali kako dolgo?
Vsaj negativni odgovor mi dajte, da se lahko pritožim.
Hvala lepa.
Hvala. Preden bom dal gospodu Hanu besedo, da razloži,
kje se je izgubil negativni odgovor za vašo vlogo ...
Sem srečal tudi jaz Janeza Janšo. V Strugah. Sva bila skupaj.
Tako da se ne izogibam lokacij, kamor je on hodil, ne skrbeti.
Matjaž, izvoli. -OK. Evo, jaz obljubim, meni ni treba
dvakrat reči, da pridem, bom prišel do vas, če imate res
dober želodec pa deci vina. -Tudi v kajak boš šel.
Ne, v kajak bo šel predsednik. Kar se tiče razpisa,
bom jaz takoj v ponedeljek pogledal, pa ko se potem tule
konča ali pa en moj kolega je zraven mene, pa boš šel do njega
in si bosta izmenjala številki. Vam moram pa eno stvar
iskreno povedati. Jaz ne gledam, kdo dobi razpis. In nikdar
ne bom gledal. Dali pa smo v primeru gospoda Arsenovića,
takoj ko je dobil, sva se s predsednikom vlade odločila
in smo dali na KPK in čakamo odgovor. Ampak če je župan,
pa da ima svoj firmo, to še ne pomeni, da se ne sme
nikjer prijaviti, tu moramo biti odkriti. Pa ni važno, ali bi bil
kakšen drugi župan pa bi imel firmo. Verjetno se pa ne bo
v Maribor prijavil. Tako da tukaj moramo biti zelo previdni.
Za vaš primer ne poznam, se bomo dobili. Je bil pa ta
razpis zelo zahteven. Mi pa imamo tudi želje,
da bi v nadaljevanju naredili več razpisov, ne samo za turistično
infrastrukturo, ki je utrpela, ampak tudi za gospodarstvo,
ki je, ne vem, tu bo treba kupovati samo nove stroje in tako naprej,
ampak to bomo v zakonu o obnovi poskušali narediti. Hvala lepa.
Dobro. Damo še dve, ena, dve, evo, ravno prav.
Nisem videl, preden sem rekel, ker moramo potem zaključiti.
Še gor potem. -Dober dan. Moje ime je Alojz Jelišnik.
Vodil sem intervencijo. Imam podjetje tudi v Strugah,
drugače sem iz Luč, trenutno stanujem na Ljubnem. Srečali smo se
v Strugah prve tri tedne, ko sem vodil sanacijo s še dvema
kolegoma, ravno takrat, ko sta bila tudi gospod Janša
pa gospod Pahor, smo bili skupaj na dvorišču tam pri Robnik Božotu.
Intervencijo smo nekako na lastno pest začeli, zato ker pač
prve dni sploh ni bilo komunikacij niti z občino v Lučah
niti z Ljubnim, vse je bilo pretrgano in s podporo ljudi
smo se skratka lotili in smo, mislim, da kvalitetno izpeljali
prve tri tedne. Povedal bom pa mogoče eno drugo stvar,
ker sem doma iz Luč in mejim na Savinjo, prav v kraju Luče.
In imam vprašanje, namenjeno pravzaprav tudi gospe Alenki
Bratušek. Videla sva se gor v Strugah takrat. V Lučah Savinja
ni poplavljala. Ni poplavljala. In ob Savinji, za Savinjo,
ob Savinji je sprejet državni prostorski načrt iz leta 2010
za to famozno obvoznico, katero ste že prej tudi omenjali,
ampak ta državni prostorski načrt je razdeljen na dva dela,
na vodarski in cestni del. Vodarski je na območju Luč
bil zaključen 2014. Ne vem, če so vam to povedali.
In 2014 je bilo tudi izdano uporabno dovoljenje.
In s tem aktom je pač državni prostorski načrt v tem delu
prenehal. Ne razumem in seveda ... Mi smo ostali suhi,
Luče je pa poplavljala Lučnica s strani pod Veliko planino,
ko pride, in pa po dolini Podvolovljeka. In ne razumem,
da bi zdaj neka sredstva ... Sem pa tudi, to pa tudi moram
povedati, predsednik civilne iniciative za trajnostni razvoj Luč.
13 let se že ukvarjamo s to obvoznico. Z vsemi ministri
smo imeli sestanke pa neke pogovore, vam sem pa že dvakrat
poslal mejl, ali mogoče celo trikrat, pa še ni bilo odgovora
in čakam, da se bi mogoče kljub vsemu dobili, ker imamo
argumente, za katere mogoče vi še slišali niste. In bi prosil,
če je možno, eno uro sestanka pri vas ali pa če vi pridete do nas,
da se vidimo. To bi res lepo prosil, ker se mi zdi, da je stvar
tako, bom rekel, tako velik poseg za tako majhno dolino v Lučah,
da vas lepo prosim, če smo lahko tega deležni.
In seveda, zdaj vas ... Glede na to, da Luče niso bile
poplavljene s strani Savinje, glede na to, da Luče niso bile
poplavljene s strani Savinje, zakaj zdaj, bom rekel,
nek tunel, most, rondo, ki so neki objekti
na cestah, zakaj zdaj to delati, ker je ogromno stvari,
drugih, v občini Luče potrebnih. Od sanacije plazu nad Strugami,
do rešitve vseh teh ljudi, ki so v Strugah, ki ne vejo,
pri čem so. In tako naprej. In zdaj denar vlagati nekam,
kje je potrebno precej več denarja, se mi zdi res čudno. In ne vem,
upam, da ... Jaz sem nekako kar, se mi zdijo zelo simpatični
šarcizmi, če tako rečem, znani, če je levi žep cel in desni strgan,
zakaj bi zdaj levega šival. Hvala.
Ja, najlepša hvala. Jaz bom zdaj rekla, denarja v proračunu absolutno
nimamo preveč, tako da ne dajemo projektov noter,
zato ker ne bi imeli denarja kam dati, to je prva stvar.
In smo se morali hudo, hudo boriti in pravzaprav so v proračunu
za leto 2024 in 2025 cestni projekti izključno na območjih,
ki so bila poplavljena. Druga ... Slovenija bo praktično
brez investicij v naslednjih dveh letih, zato ker smo pač
ocenili, da je treba to narediti takoj. Druga stvar,
na svetu za obnovo, ki smo ga imeli kakšen mesec nazaj,
je bilo povedano, da bi bila škoda na tem območju manjša,
bistveno manjša, če bi obvoznica že bila zgrajena.
Jaz vam povem, kaj so rekli strokovnjaki. In tretja stvar.
Nobene ceste, nobene obvoznice, nobenega projekta v prostor ne rišemo
politiki, ampak vse rišejo strokovnjaki.
To je mogoče na kratko. Postopek je že zelo daleč bil tudi pred
poplavami. Non stop je naša direkcija na vezi z občino,
z županom, tako da jaz pravzaprav tukaj drugega odgovora kot to,
da tako, kot so naredili strokovnjaki, pa še enkrat poudarjam,
je bilo povedano, mogoče vam bo gospod Fazarinc lahko še bolje
odgovoril kot jaz, če bi to danes že bilo, bi bila škoda manjša.
Tako kot je prej predsednik rekel za Prevalje; če bi bil zadrževalnik
narejen, bi bila škoda na tistem območju bistveno manjša.
Nisem jaz risala, sem se pa zelo potrudila zdaj, to pa povem,
da smo to stvar zagotovili v proračunu za naslednji dve leti.
Tako da, gospod Fazarinc, če lahko tukaj malo pomagate.
Dajmo še zadnje vprašanje, prosim. Saj si lahko to potem izmenjate
neposredno. Tam gori je nekdo prej dvignil roko.
Lepo pozdravljeni. Sem Ana Marinčič, geografinja, zaposlena na razvojni
agenciji savinjsko-šaleške regije. Zgornja Savinjska dolina je ena
čudovita dolina, kateri daje značaj in identiteto tudi Savinja.
Je pa Zgornje Savinjska dolina ena izmed najbolj ogroženih z vidika
naravnih nesreč, zaradi samih naravnogeografskih danosti.
77 odstotkov površja je izpostavljeno plazenju. Savinja s pritoki
je hudourniška in ti pritoki res dosegajo rušilne moči, s seboj
nosijo veliko plavja in pa drobirski tok, tako da takih vodotokov se ne da
popolnoma ukrotiti. Tu bodo potrebne prilagoditve naravnim danostim
in pa zares smotrno gospodarjenje v prostoru. Rešitve za to zagotovo
so, so pa sigurno kompleksne, potrebni veliko vložki
in pa sodelovanje različne stroke. Tukaj bi mogoče rekla,
da je res tukaj treba pristopiti celovito, sistematsko, ne prepuščati
to posameznim občinam, posameznikom, ampak vključevati tako lokalno
prebivalstvo, lokalno samoupravo, stroko iz različnih vidikov,
državne službe in pa izvajalce, celostno gledati od povirja
do izliva. Jaz verjamem, da se vladne službe, ki so pristojne za to,
tega zavedajo. Me zanima, v kateri fazi je tako načrtovanje? Ali lahko
pričakujemo mogoče nek tak celosten regionalni projekt na tem področju?
Kdaj in na kakšen način bi lahko bilo vključeno lokalno prebivalstvo,
lokalna samouprava in pa strokovnjaki? Hvala za odgovor.
Jaz sem že prej povedala, da se v tem trenutku tako na cestah kot
na vodotokih še vedno ukvarjamo z intervencijami in se v celoti
strinjam z vami, da bo treba, pa še z enim gospodom prej,
da bo treba celostno pristopiti potem k projektom sanacije ali pa bolj
dolgoročnim rešitvam. Tako da absolutno bo treba vključiti vse
deležnike. Bo pa zdaj še kakšen mesec ali pa dva, ali pa mogoče
še kakšnega več, res trajalo, da najprej naredimo te najbolj nujne
interventne ukrepe.
Najlepša hvala. Sem vesel, gospod predsednik, da ste tudi vi spoznali,
da se nam v kmetijstvu včasih nekaj ... Zakoni, da se ne sme kuriti,
so neprimerni, pa smo nasprotovali, ker CO2 iz mulčenja pa CO2 iz korena
je enak. Sem kmetovalec iz Spodnje Savinjske doline. Zelo pozdravljam
in sem zelo vesel, da ste pristopili. Sam spremljam 16 let poplavno varnost
v Spodnji Savinjski dolini, ne morem pa mimo dejstev, ko je rečeno, da ena
oseba zavira. Mi kmetje se zavedamo, da bo moralo priti do zaščite.
Moj predhodnik je tudi povedal, da obstaja še tretja študija,
ki bi vam jo zelo radi predstavili, ki je šla dejansko iz cele Zgornje
Savinjske, kot je gospod pred mano, ali pa, če se popolnoma strinjam
z gospo zadaj, povedala, narejeni so tudi zadrževalniki na strugah,
na Konjščici in pa še na katerem drugem vodotoku, ker ta zadnja
poplava je prizadela prej Zgornjo Savinjsko, preden je do Spodnje
Savinjske prišlo. To so neurejene razmere, ker nas niso poslušali,
ker smo večkrat zaprosili tudi kmete, naj se sčistijo struge in pa grabni,
rezultat tega je pa potem, da je bilo tu Vrbje in še kateri kraj v Žalcu
poplavljen. Res je, da ena oseba, pa da je to kmetovalec ali lastnik
zemljišča, ne more ustavljati takih stvari, se strinjam z vami. Ampak
dejstvo je pa to, da za težave, ki so nastale, niso krivi lastniki
zemljišč, ampak je bilo nepravilno umeščanje v prostor. Na koncu koncev,
16 let imamo enake strokovnjake, ki nas niso prepričali. Sam prihajam
iz Krajevne skupnosti Šempeter, ki ni bil poplavljen zaradi Savinje,
smo pa vsakič poplavljeni s talno vodo. Poslušamo kmetovalce, glede
na to, ker imamo presežek vseh zemljišč v Sloveniji kmetovalci,
nas malo skrbi, da se bodo kar nova zemljišča pozidala. Jaz se bojim,
gospod predsednik, da se ne bodo naredile nove napake. Zato vam želim,
da resnično naštudirate, najdete rešitve, pa predvsem take rešitve,
da ne bo nihče oškodovan, tudi lastnik zemljišča, da ne bo
oškodovan, ki bo moral dati. Naj se poskrbi za njih. In še enkrat
poudarjam, mi nismo proti vsem. Je pa res, da je malo, gospa
Bratuškova, ne strinjam se z vami, mi pa ne zaupamo tej stroki, ki je do
zdaj bila. Ker nas ni prepričala, ker smo iz preteklosti marsikaj
razpoznali, da ni tako. Pa podvaja se stroka, nekdo je moral dati enkrat
soglasje, da so na teh področjih zidali. In bi si želeli, predvsem
predstavniki za vodne zadrževalnike, da vam predstavimo tudi kakšno
zadevo, tako kot je pred menoj prosil, za kako uro, pa ali boste
upoštevali naše mnenje ali pa ne, ampak jaz mislim, da kot poznavalci
ali pa tisti, ki živimo tu, smo videli v teh poplavah, da nobena
stara hiša ni bila poplavljena, ker so verjetno naši predniki vedeli,
kje morajo zidati. Hvala lepa. -V redu. Za res zadnje na sredino,
mogoče, če se premaknete, da boste lažje do mikrofona prišli.
Hvala lepa za besedo. Moje ime je Božo Robnik, sem iz naselja
Struge. Danes smo vas res pogrešali v naših Strugah, pošteno povem.
Tudi malo sem vas izzval včeraj. Upam, da gospodu Šeficu ne povzročam
preveč sivih las, ampak naše Struge so bile res eden najbolj prizadetih
zaselkov, to nam vsi novinarji priznavajo, in še ostajamo.
Se opravičujem, ker se mi malo glas trese, nisem ravno navajen javnega
nastopanja. Sem tudi lastnik manjše mizarske delavnice druge generacije.
V Strugah se dejansko res ne dogaja nič. Se tudi jaz zahvaljujem vsem
za pomoč, ki ste jo namenili. Vse se strinjam z vami, tudi gospe
Bratušek za vso podporo glede sanacije ceste. Res ste
se angažirali, brez pripomb. Po 1. septembru, ko so se stroji
pa umaknili iz Strug, smo ostali pa sami. Tista famozna fotografija
z gospodom Janšo je bila, pa z vami, pa gospod Pahor, je bila na mojem
dvorišču. Nisem si predstavljal, da bom imel tako močan politični
vrh na svojem pragu. Bil sem tudi malo ponosen, priznam.
Ko ste odhajali od nas, sem vam stisnil vašo desno roko z obema
mojima, pa sem rekel, gospod predsednik vlade, da ne boste
pozabili na nas, če se spomnite. Mi imamo ravno občutek, zdajle
poslušam, so kmetje zapostavljeni. Vse priznam. Mi osebno imamo mizarsko
delavnico. Jaz sem bil, pošteno priznam, pri nas še danes ne dela
internet, bili smo vsi razseljeni, ne živimo v svojih hišah. V naši
mizarski delavnici je prejšnji večer podporni zid padel. Vem,
da ne pomenimo, v grobem smislu, nekega močnega prispevka proračunu,
ampak delamo pa izdelke, ki jih verjetno tudi v Zgornji Savinjski
verjetno nihče. Zelo se trudimo, delamo pošteno, ampak smo čisto
na tleh. Jaz sem bil prve dni tako na tleh, da sem pozabil vložiti
zahtevek za predplačilo deset odstotkov. In ga tudi nisem dobil.
Bil sem oškodovan, glede na to, da smo, zdaj se je že sin vključil
ta mali, smo pošteno delali, smo presegli promet do avgusta
glede na lansko leto, izpadem iz vseh pomoči, ki ste jih namenili
gospodarstvu. Jaz sem do danes dobil, iz vidika gospodarstva, 300 evrov
donacij od obrtne zbornice, kar se ji izredno zahvaljujem,
nam osebno pomeni vsak evro sigurno 1000 evrov. Jaz imam starša 85 let
starega, oče je vsak dan v delavnici. Ne bom ponavljal zgodbe, da smo
se reševali po vrvi, 16 ljudi. V glavnem gor smo doživeli take
travme, da vam povem, da če jih še enkrat doživimo ... Zdaj smo
pa pred dejstvom, na vrhu naselja imamo plaz. Na vrhu naselja imamo
močno hidroelektrarno, ki se nihče ne pogovarja o njej, da je bila tudi
verjetno nek mali vzrok, da smo dobili po cesti zadeve. Jaz nisem
pristaš pogrevanja stvari za nazaj, ki so se zgodile, nisem, resnično
nisem, bi pa želel stvari, da se zgodijo za naprej, boljše
za vse nas. Zato vam tudi polagam na srce, vsi se zdaj pogovarjamo,
Struge je treba seliti, to je dobesedno najbolj enostavna
rešitev. Berem forume, kaj so gradili v Strugah, če so vedeli, da so tam
Struge. Naša hiša, naši predniki, od 52. leta smo v Strugah.
To ni novo naselje. In zdaj, da bi nas preselili, jaz sem
pa vprašal tudi gospoda Šefica, kdaj lahko pričakujemo sredstva.
Najbolj enostavno je reči, vas bomo selili. Dejansko za mojo dejavnost
v občini ni lokacij. Najbolj enostavno, kdo se bo sekiral za neko
mizarstvo Robnik Luče, dva zaposlena, nima veze, je obstajal in je
pozabljen. Ampak mi gor vztrajamo na tistih naših koreninah
od 70. leta, ko je oče odprl obrt. In zdaj vas naravnost vprašam,
kakšno pomoč lahko krajani Strug, ker danes res, ko smo vas pričakovali
gor, res smo bili žalostni, da se ni noben odzval našemu globokemu vabilu,
kakšno pomoč lahko krajani Strug od vas pričakujemo, pa tudi osebno
jaz kot samostojni podjetnik, z vsem spoštovanjem do vseh, ki tule
sedite. Hvala lepa.
Tisto, kar bom zdaj odgovoril, jaz vam lahko odgovarjam kakor oseba
in lahko pridem k vam in vas objamem in vam dam tisto, kar vam lahko dam
največ, in to so moja osebna čustva. Ampak s tem ne bomo rešili nič.
Tako pač je. Tisto, kar jaz kot predsednik vlade lahko rečem, je,
da so bile vse službe, vključno z gospodom Šeficom, včeraj pri vas.
Jaz sem bil prepričan, da ste dobili v triurnem razgovoru vse odgovore,
sem bil prepričan, vse odgovore, ki vam jih je lahko dal. Nobenega
dodatnega odgovora od včeraj do danes, razen to, kar sem
že povedal, ne moremo dati. Jaz sem bil s strani stroke informiran enako
kot vi, da je plaz, ki je nad Strugami, tako nevaren, da se ne da
zagotoviti z normalnimi ukrepi v doglednem času, da bi bilo bivanje
v Strugah še naprej možno, znotraj neogroženosti. To je informacija,
ki sem jo jaz dobil. Ko sem jaz to informacijo dobil, sem bil
prepričan, da jo bodo tudi vam posredovali. Če vam je niso še,
jo bodo ta teden. Jaz sem vprašal gospoda Šefica zdaj vmes, bo ta teden
sklican zbor krajanov Luč, kjer vam morajo priti strokovnjaki. Jaz nisem
strokovnjak. Jaz ne moremo dodati ničesar k temu, kar bodo strokovnjaki
povedali. Vam bodo oni pojasnili, katere hiše, jaz tudi tega ne vem,
katere hiše v Strugah so in katere niso ogrožene, so tiste, ki so tako
ogrožene, da bivanje v njih ne bo več mogoče. Razumem korenine, jaz vam
lahko dam vsa čustva, kar jih imam, ampak moja naloga kot predsednika
vlade je, in o tem sva se že pogovarjala, da zagotovim,
da za tiste objekte, ki bodo prišli na seznam za preselitev, zagotovimo
pravni okvir, da bo preselitev in iskanje nadomestnih domov lahko
dovolj hitro, in sredstva, da ne boste zato, ker ste bili
prisiljeni v selitev, oškodovani. To je moja naloga. In to nalogo bom
izpolnil. Za to nalogo sem vam dal roko takrat in vam danes povem
še enkrat enako. Prvi korak bomo naredili takoj po tem posvetu
na seji vlade, ker pridemo z zakonom ravno o tem, kako pridemo do seznama
čim hitreje in kako tiste objekte, ki bodo na seznamu oziroma tiste
lastnike finančno ustrezno kompenziramo, da dobijo odškodnino,
ki je pravična. Ta odškodnina bo znana v kratkem. Vem pa,
kaj je tisto, kar vas muči. In tudi mene bi na vašem mestu. Ja, tudi jaz
bi želel imeti odgovor, ali naj vlagam v svoj objekt, ali naj
še naprej gojim upanje, da bom lahko na tej lokaciji, na kateri sem
odrasel jaz in moji očetje in moji sinovi, da bom lahko na njej živel.
Jaz vam lahko povem kot človek, kot človek vam lahko povem, na daleč
ali pa vam povem na blizu, ko vas bom objel: Ne, žal ne. Tega vam
ne govorim kot predsednik vlade, ker to ni moja naloga. Vam pa lahko
kot človek to povem, ker hočem biti iskren. In marsikdaj predstavniki
oblasti, ali so to občinskih ali državnih, ne zmorejo tega,
da bi bili iskreni na človeškem nivoju, jaz pa bom z vami.
Pa ne zato, ker ste zdaj tukaj. Ker sem vedno do vsakega, ki je bil
v podobni situaciji kot vi. In na žalost niste edini.
V Braslovčah je takih ljudi, zato sem bil v Braslovčah, desetkrat več
družin je v Braslovčah v podobni situaciji, na žalost. Ne po moji
izbiri, ampak tako je. Ta katastrofa je bila res velika in je res
prizadela nekatere neizmerno. Na srečo je bilo malo življenj
izgubljenih. Ampak zdaj pa moramo poskrbeti, da tisti, ki ste
preživeli, se ne boste zlomili, čustveno in psihično. In tega
se popolnoma zavedam. Res je, da so ukrepi ločeni. Za gospodarstvo
so ločeni, za bivalne objekte so ločeni. Zato sem pa tudi napovedal
individualno obravnavo. Jaz verjamem, da bo prišla v Struge v kratkem,
ne samo gospod Šefic, ampak tudi državna tehnična pisarna, ki bi si
morala ogledati enega po enega. Enega po enega. In ne samo bivalno.
Kar se tiče gospodarstva, res je, da so bila predplačila že nakazana,
in še enkrat povem, marsikdo med prebivalstvom, tudi v gospodarstvu,
še ni podal vloge. Bomo podaljšali, bomo obnovili, saj smo to obljubili.
Bomo obnovili možnost, da se prijavi škoda za tiste, ki je še niste.
Ker razumem, da marsikdo, tisti, ki ste bili najbolj prizadeti,
ste verjetno najbolj izviseli, ker niste imeli časa se ukvarjati
z izpolnjevanjem obrazcev, to sprejemam popolnoma. In to je
najmanj, kar lahko naredimo, da odpremo ponovno prijavo škode.
In kot gospodarstvenik ste upravičen ne samo do sredstev in podobnega,
ampak tudi do izgubljenega prihodka. Samo povem. Tako da, ko se boste
o tem pogovarjali ali z ministrstvom za gospodarstvo ali preko 114,
boste lahko vse to, in je tudi prav, tudi kot gospodarstvenik ločeno
od objekta, ločeno od stanovanjske problematike, s katero je pa državna
tehnična pisarna. In če me vprašate, ali obstaja danes, obstajajo nove
Struge, ki jih lahko postavimo v treh mesecih, ne, ne obstajajo.
Ne obstajajo. Mogoče je v Braslovčah nekoliko enostavneje, ker obstaja
nov Letuš ali Roje, ki se ga da postaviti, vsaj zemlja je za to.
V Strugah tega ne vidimo še. Zato bo verjetno prišlo do drugačnih
rešitev. Verjamem, da skupaj z občino lahko najdemo tudi te rešitve,
da ne boste preveč razseljeni. In zdaj, ko zaključimo, dajte priti
tja, da vas vseeno objamem.