Dober dan, dobrodošli na novinarski konferenci
ob vladnem obisku Savinjske regije, ki so jo prizadele avgustovske
poplave. Z nami so predsednik Vlade Republike Slovenije
dr. Robert Golob, župan občine Braslovče Tomaž Žohar
in Rok Fazarinc, član sveta Vlade Republike Slovenije za obnovo
po poplavah in vodja sveta Zavoda za vode, ki bo prvi dobil
besedo in predstavil, kakšne so strokovne rešitve za območja
v občini Braslovče, ki so jih prizadele te hude avgustovske
poplave. Izvolite. -Lepo pozdravljeni. Na kratko
bom predstavil nekoliko širšo problematiko, kar se tiče poplavne
varnosti območja Letuša in Malih Braslovč.
Mikrofon.
Ja, morate si prižgati mikrofon. -Ja.
Torej kot sem že omenil, bom uvodoma predstavil nekoliko
širšo sliko tega območja, kar se tiče poplavne nevarnosti.
Zgornja slika predstavlja trenutno veljavne razrede
poplavne varnosti, to se pravi, razredi pa predstavljajo pogoje,
pod katerimi se lahko umeščamo na poplavna območja.
Te rumene šrafure, rumene črte, ta območja predstavljajo razred
majhne poplavne nevarnosti pri stoletnem pretoku. Ta pretok
je bil ob letošnjem dogodku bistveno večji. V majhnem razredu
poplavne varnosti lahko glede na obstoječo zakonodajo
nemoteno gradimo vse objete, razen občutljivih objektov.
Tako da pač vsi ti objekti, ki se nahajajo na poplavnem območju
Roj in pa Letuške gmajne ter Malih Braslovč so grajeni
ustrezno, skladno s trenutno veljavnimi predpisi.
Druga stvar, ki pa nekoliko drugače izkazuje, je pa spodnja slika,
ki predstavlja vodno zemljišče Savinje. Vemo, pred dvema letoma
smo imeli referendum o priobalnih zemljiščih, obvodnih zemljiščih,
kjer je potem določen pas, ki je namenjen izključno vodi,
kjer ima voda pač nek prevladujoč vpliv in ta pas
je na urbanih območjih omejen na 15 metrov, na neurbanih območjih
pa 40 metrov. In kar nekaj objektov imamo tukaj grajenih znotraj tega
priobalnega pasu. To se pravi, tukaj imamo pa nasproten problem,
da pač nekateri objekti niso skladni z veljavnimi predpisi. Ampak to ni
toliko problematično. Problematično je to, da pač na tem območju,
ko pride visoka voda, ki je večja od tiste računske stoletne
visoke vode, prihaja do prelivanja brežin, predvsem levo proti Rojam
in pa na desno mimo Letuške gmajne in naprej proti Malim
Braslovčam. In ti pojavi so bili pri tem dogodku avgusta
bistveno bolj intenzivni od tistih, ki so bili zabeleženi do sedaj.
Levo, na tej sliki, predstavlja, to so visokovodni valovi,
ki so bili izmerjeni oziroma izračunani na tem delu
poplavnega območja in ta modra črta, stoletno povratno,
ki prikazuje stoletno gladino ali pa pretok stoletne povratne dobe
izkazuje tisto mejo, do katere je bilo možno, na kateri so veljali
predpisi. Ker je bil pa pojav bistveno bolj intenziven,
je prišlo do tega prelivanja in vseh teh katastrofalnih posledic
na tem območju. Tega na žalost sedanja zakonodaja ne rešuje
ustrezno, to se pravi, teh pojavov, ki so z manjšo povratno dobo,
kot je sto let, in zaradi tega prihaja
tudi do tako velikih poškodb.
Ta prva slika predstavlja stanje, kot je približno, kot se je dogajalo
4. avgusta, to se pravi, posledice, globine poplav, vidimo,
da imamo tudi do dveh metrov pa še višje na teh najbolj globokih
delih. Ampak to zaradi tega, ker se je pač voda ujela med,
za nasipi ob Savinji in so te globine tukaj v bistvu bile
največje. To je prva slika. Druga slika predstavlja situacijo,
če bi izvedli vse ukrepe po državnem prostorskem načrtu,
ki je bil sprejet pred dobrimi desetimi leti in pri tako intenzivnem
pojavu je ugotovljeno, da te ureditve ne bi zagotavljale
poplavne varnosti oziroma da bi bili dogodki enako kritični,
kot so bili 4. avgusta. Kolegi, ki načrtujejo ureditve na tem odseku
od Ločice do Letuša, so skušali z raznimi variantami poiskati
načine, kako zavarovati obstoječa urbana območja,
to se pravi, da se izločajo iz teh poplavnih površin,
da se obdajo z nekimi nasipi ali da se na nek drug način rešuje,
da jih ne bi poplavljalo in to predstavlja pa ta desna slika,
ta tretja, in namesto teh izgubljenih površin se je skušalo
aktivirati dodatne razlivne površine med Savinjo in pobočjem
gore Oljke oziroma železniško progo, to se pravi, da bi te izgubljene
volumne razlivnih vod pridobili na levi strani, vendar je bilo
ugotovljeno, da katera koli rešitev, ki se tukaj dogaja, nima pozitivne
bilance. To se pravi, da pač če bi zapirali poplavna območja,
če bi jih izločali, bi poslabšali razmere navzdol, to se pravi
na območju Polzele, Brega, naprej Šempetra in pa celo do Celja
bi bil ta vpliv zelo velik. Če bi na tak način zaprli vsa
razlivna območja od Letuša do Levca oziroma do Celja,
bi seveda razmere v Celju lahko bile katastrofalne.
To smo skušali prikazati na tej sliki. Zgornja leva slika
predstavlja poplavo v Celju, če bi celoten ta val, ki se je zdaj
razlil v Spodnji Savinjski dolini, prišel v Celje. Tukaj bi imeli,
v Celju bi imeli povprečno globino vode približno en meter.
Na tej sliki se mogoče malo slabše vidi, to se pravi povprečna
globina več kot en meter, posamezna območja,
recimo naravno območje, kritične infrastrukture, bolnišnice
in pa recimo domov ostarelih bi bile pa še toliko večje.
Desna slika predstavlja samo visoko vodo v Celju, posneto z drona, ampak
samo z rumeno črto, kjer je narejen ta prerez. To poplavno območje je
bilo široko nekaj manj kot dva kilometra. Tako da v bistvu,
če povzamem to, recimo če bi tukaj zapirali, če bi tukaj izločali,
preprečevali poplave v Spodnji Savinjski dolini, bi bile razmere
navzdol še bistveno hujše, kot so danes. Če bi reševali, kakšne bi bile
rešitve recimo za samo območje Roj, to se pravi levega brega Savinje med
sotočjem Pake in Savinje, smo skušali na tak dosti enostaven način
analizirati, kaj bi se dogajalo v bodoče oziroma kaj bi lahko
naredili in pa kakšne bi bile potem posledice. Če bi izvedli nasip,
ki bi bil dovolj visok, da bi preprečil take poplave,
kot so bile te, ko smo imeli globine poplavnih vod več kot
en meter ali pa meter in pol, potem si pač zapremo naravni odtok
površinskih vod proti Savinji, proti odvodniku. To se pravi,
preprečimo nek naraven proces in potem ker se nam ustvarja
tukaj tudi ne samo površinski tok, ampak tudi tok podtalnice,
Savinja komunicira z zaledjem nad lapornato plastjo,
bi prihajalo potem do zastajanja te vode za tem nasipom.
To bi pač morali reševati z ustreznimi drenažami,
z ustreznimi črpališči in te stvari pač včasih potem tudi odpovedo.
Potem bomo videli na koncu še eno sliko. To se pravi,
pričakujemo potem še dodatne stalne dotoke teh zalednih vod.
Problemi bi bili ob intenzivnih nalivih. Recimo v Ljubljani
so vedno problemi, kadar je nevihta, s podvozi, podobno bi se lahko
dogajalo tudi na tem območju. Potem problem bi bil s kanalizacijo.
Območje danes ni urejeno s kanalizacijo. To se pravi,
pri teh visokih gladinah v Savinji bi prihajalo do izvirov,
v bistvu do obratnega toka na območju greznic in pa izpustov
v greznice. Tako da en kup problemov bi se s tem pojavilo, ki bi jih bilo
na nek način tehnično reševati. Zdaj, kaj to pomeni v praksi,
kakšne so izkušnje. Recimo je par primerov, kjer se je reševalo
s suhovodnimi nasipi izpred par let. Zgodnja leva slika je območje Viča
v Ljubljani. Izgleda kot blejski otok. Zgornja desna slika je iz
istega območja štiri leta kasneje. Vidimo, da že sonce sije, vendar
nasipi, železniški nasip ali pa nasip ob Malem grabnu preprečujeta
tok te poplavnih vod. Spodnja leva slika predstavlja območje
Ločice, to se pravi te industrijske cone, ki je bila ravno tako zalita
z vodo in pa potem tudi poplavljena avtocesta.
Zadnja slika mi je pa v bistvu najbolj všeč, to je pa Marija Graški
ovinek v Laškem, ki je po novem zavarovan z mobilno protipoplavno
steno, da bi obvaroval te objekte, ki so znotraj tega križišča.
Vendar ker črpalka ni delala, je to območje bilo ravno tako
poplavljeno, kot da ne bi bilo zaščiteno. Toliko v bistvu,
mislim ena taka kratka predstavitev, da se predstavijo tudi problemi
pri takem reševanju z nasipi. Naprej pač bo potrebno na nek način
reševati, če se bo posegalo na takšna območja, da se izvaja
gradnja, ki je odporna proti poplavam. To se pravi,
kljub temu, da smo za nasipom, moramo graditi tako, da pač imamo
pritlične dele objekta, da ne predstavljajo, da nimajo
škodnega potenciala oziroma da ne predstavljajo neke velike
škode ali pa nismo ogroženi v spodnjem delu, da recimo vse,
kar je pomembne infrastrukture, da namestimo v zgornje dele.
Recimo ravno obratno, kot pa recimo bolnišnica v Celju,
del bolnišnice se nahaja na pol pod zemljo, pol pa nad zemljo.
Tako da se pač tem stvarem izogibamo. In to tudi upam,
da bodo ti predpisi, ki danes veljajo, v prihodnje,
kmalu v prihodnosti spremenjeni, tako da bomo pač bolj pozorni
na ta področja. Za zaključek pa še ena malce nenavadna slika
iz Železnikov, kjer v bistvu vidimo, da se je voda zadržala v objektu
in potem izteka skozi poštni nabiralnik. Hvala lepa.
Hvala lepa. Župan občine Braslovče gospod Tomaž Žohar pa bo predstavil,
kaj te strokovne rešitve pomenijo za prebivalce na teh območjih,
ki to rešitev že nestrpno pričakujejo. Izvolite. -Ja, hvala
lepa in lep pozdrav tudi v mojem imenu. Jaz moram uvodoma povedati,
da smo zagotovo zasledovali tri ključne cilje, kar se tiče
lokalne skupnosti. Najpomembnejše nam je, da se primarno zelo hitro
izvajajo sanacijska dela, predvsem v korist, bom rekel,
zaščite ljudi, zaščite brežin, ki bi pomenile nadaljnjo erozijo
v primeru sedaj jesenskega dežja. To je ključno, da se na nek način
izvaja na terenu in da se, kot rečeno, štejejo dejanja.
Drugo, vsekakor izredno pomemben cilj, je socialno
in finančno pomagati ljudem. Mnogi izmed njih so že prej
praktično celotno življenje prihrankov ustvarili, pustili
v svojih domovih. V par urah je hudourniška Savinja vse odnesla
in dejansko so nemočni, socialno na robu, bom rekel,
preživetja, obupa in zato je tudi izredno pomemben ta vidik,
da jim najdemo ustrezno rešitev, kako pomagati. Predvsem je pa
izredno pomemben dolgoročen pogled, namreč dolgoročna rešitev.
To je tisto, k čemur moramo v bistvu vsi stremeti, da se to
nikoli več ne ponovi. Zdaj, vezano na tole, bom rekel,
strokovna dejstva in pa strokovno predstavljena ekspertna mnenja
je dejstvo, da moramo celotno ali pa, bom rekel, protipoplavne
ukrepe gledati na celotnem porečju reke Savinje. Tudi zakon sam
govori, da ne moremo izboljšati s protipoplavnim ukrepom enemu
na račun, da situacijo poslabšamo drugemu. To je zelo jasno in tudi
praktično z ustavo ni dovoljeno. Zato so absolutno smiselni
izključno samo celostni ukrepi in vezano na ta strokovna dejstva,
da eventualne visoke bariere ali brežine ali zidovi na spornem delu
letuškega levega in desnega brega niso primerne rešitve.
Nekako zagovarjamo tudi še v prihodnje, da na osnovi
naše odgovornosti, naših temeljev najdemo optimalno rešitev.
Zdaj, mnogi, sem v preteklih dneh slišal, so očitki, da je na levem
bregu premalo vplivnega območja, premalo razlivnega območja
in da ni potrebne poselitve. Odgovarjam sledeče, da primarni
cilj ni na nek način zadrževanje vode na levem bregu, ampak reševanje
življenj. To je naša odgovornost. Odgovornost, moja, v prvi meri,
kot župana, odgovornost Vlade Republike Slovenije s predsednikom
na čelu. Reševanje življenj z eventualno zgrajenimi nasipi
in pa zidovi zelo poslabša celotno situacijo v prihodnje,
v kolikor se skozi prihodnost 20, 30 let zadeva poslabša,
da črpalke ne delujejo, kot je bil povedano, da prebije zid,
imamo praktično tam lonec, poln vode in imamo ogrožena
življenja, ne samo zdajšnje generacije, ampak tudi prihodnje
generacije, po drugi strani pa tudi gasilcev, ki rešujejo v primeru,
ko je reševati potrebno. Tako da to je naša odgovornost,
temu bomo sledili in to je primarni cilj. Jaz bom še povedal,
da nenazadnje tudi, kar se tiče odgovornosti, je pomembno,
vsaj v mojih očeh in pa v mojem srcu, to, da smo odgovorni
tudi naslednjim generacijam. Ni vprašanje, ali bo prišlo
še kaj podobnega ali ne bo prišlo, vprašanje je, kdaj bo prišlo
in zato moramo gledati celovito, celostno na celotnem porečju,
da tudi drugemu ne poslabšamo. Mnogi so bili tudi očitki,
da rešujemo Celje na naših plečih. Zagotovo ne. Vse, celotna
infrastruktura je tudi naša, v Celju so tudi naše bolnišnice,
naši zdravniki, naše postelje, ko to potrebujemo, so naše
osnovne oziroma srednje šole in pa fakultete in so tudi naša
delovna mesta in ne moremo se deliti na naše in vaše. Smo ljudje
in moramo gledati celostno in to bomo tudi, kar se tiče
naše lokalne skupnosti, zasledovali. Tako da, kar se
eventualno teh strokovnih dejstev tiče, ki so se izkazala, verjamem,
da v konstruktivno sodelovanje z medresorskimi skupinami v vladi
nadaljujemo z nekako absolutno optimalnimi rešitvami,
da se zagotovi absolutna varnost tem ljudem. Pri tem pa bomo
zasledovali, da se jim ne samo zagotovi varnost, ampak vsaj ohrani,
če ne dvigne, kvaliteta življenja in predvsem, kot sem uvodoma
povedal, tudi nekako finančno, socialno pomaga, da si bodo
lahko tudi finančno in socialno opomogli, tisti, ki so ostali
praktično z minimalnimi, mizernimi penzijami
ali pa z minimalnimi dohodki, mlade družine kot take,
eventualno tudi marsikdo s krediti, ki novega niti ne more pridobiti.
Tako da naš primarni cilj je izključno zasledovanje,
kot sem rekel, interesa varnosti, kvalitete življenja ljudi
v naši občini, pa lahko rečem, vsaj večino od njih. Hvala.
Hvala. In še predsednik vlade. naj povemo, da je občina
Braslovče ta teden dobila izplačana predplačila, ki jih je
obljubila vlada. Predsednik vlade, beseda je vaša. -Hvala lepa.
Jaz bi rad poudaril dve stvari. Bil sem že na obisku v občini
Braslovče, zelo hitro po poplavah. In že takrat sem se lahko
prepričal, da je v bistvu ravno požrtvovalnost, tudi gasilcev,
in precej sreče botrovalo temu, da nismo, da niste imeli
smrtnih žrtev v vaši občini. Jaz mislim, da ta lekcija,
ki nam jo je dala narava, jo moramo poslušati in se iz nje
naučiti, dejansko iz nje iziti bolj odporni na to, kar nam
prinaša prihodnost. Takrat sem se tudi že seznanil s tem,
da obstajajo realne možnosti, da znotraj občine Braslovče
res realiziramo to geslo, ki pravi: ne bomo samo odpravljali
posledic naravnih nesreč, ampak bomo skozi obnovo
in razvoj naredili celotno okolje bistveno bolj odporno na bodoče
nesreče, pa tudi bolj privlačno za bivanje in življenje ljudi.
In jaz bi rad v startu povedal, da ko poslušam strokovnjake,
ki so imeli v zadnjih mesecih nalogo, da preučijo eno samo
stvar, in to je, kakšna je stopnja ogroženosti življenj in premoženja.
In to je ultimativni kriterij, po katerem se strokovnjaki
odločajo in ki ga zasledujejo. Poplavna varnost je seveda
ena od tistih, ki vplivajo na to. Ampak ogroženost je tista,
po kateri merimo, na kakšen način se bomo odločali. To velja tako
za poplave, praktično problem poplav, kot za plazove,
v nekaterih drugih občinah. Tudi v primeru zaselka Struge,
ker vem, da je to dilema. Žal naša država ni bila pripravljena
na katastrofe takih razsežnosti, zakonsko ni bila pripravljena.
V preteklosti smo imeli sicer lokalne, res hude, hude naravne
nesreče, če hočete plaz pod Mangartom, Železnike,
poplave v Železnikih in podobno in takrat je trajalo leto dni,
leto dni, da je stroka ugotovila, katere so pravilne strokovne
rešitve. Ne dva meseca, ne tri mesece, leto dni.
In leto dni so bili, če hočete, ljudje v negotovosti.
Tokrat ne bo trajalo leto dni. To vam zagotavljam.
Ta teden, ki je pred nami, bodo strokovnjaki obiskali vsa,
tam, kjer so poseljena, ne posamične primere,
ampak poseljena območja, kjer so te dileme danes odprte.
In ta teden bodo vsi ljudje neposredno dobili odgovor
in pojasnila stroke, kakšna je stopnja ogroženosti.
Meni se je danes zdela, ko sem poslušal gospoda Fazarinca,
ena prispodoba najbolj ilustrativna. Vsi poznamo posnetke
podvozov v Ljubljani, kjer se voda zadrži, takrat ko pride do,
žal, ali nabiranja podtalnice ali pa preboja nasipov.
In ne želimo si, da bi danes investirali v take, če hočete,
ukrepe, ki bodo tudi pri vas v vaši občini zgradili podvoze,
v katerih se bo voda ob vsakem deževju lahko začela nabirati.
Vsakič, ko vam bo ena črpalka odpovedala, boste imeli izlive
kanalizacije in podtalnice. Zagotovo si država ne more
privoščiti, da investira sredstva v to in da vas nagovarja, da celo
tam ostanete. Naša naloga je, in to nalogo bomo izpolnili,
da zelo jasno povemo za vsako hišo posebej,
za vsako območje posebej, kakšna je stopnja ogroženosti
in tam, kjer je prevelika, najdemo nadomestno rešitev.
In jo potem tudi pravično in pošteno do vas kot investitorjev
izvedemo. To je naša naloga. Danes bomo imeli v Žalcu posvet
oziroma sejo vlade, na kateri bomo obravnavali interventni zakon,
ki bo namenjen samo temu. Namenjen bo ljudem. Prvič,
kako bo prišel denar hitreje, predplačila za škodo hitreje
do ljudi, tako kot je prišel do občin, tako kot je prišel
do gospodarstva. Govorim o predplačilih. In hkrati za tiste,
kako priti do seznama objektov, ki so ogroženi in v katerih bivanje
ni več ne samo priporočljivo, ampak ni več dovoljeno.
To je naloga države. Seveda moramo priti z alternativami
in alternative morajo biti finančno ne samo nevtralne,
ampak morajo biti take, da ne boste zato penalizirani
ali kaznovalni. Ta del je zelo pomemben in ga zdaj poudarjam.
In še ena stvar, ki je izjemno pomembna, da ta seznam,
k bo dokončen seznam, bo moral priti hitro, ne bomo
čakali leto dni. Ta seznam bo moral biti do konca naslednjega
meseca za celo območje, ne samo za Braslovče. Poudarjam,
za vse dokončan do konca novembra. Tam, kjer gre
za strnjena naselja kot Braslovče, pa, kot rečeno, v tem tednu.
Isto velja za Struge. V tednu, ki prihaja, bodo strokovne ekipe
obiskale teren in ljudem neposredno obrazložile vsak objekt posebej
na tistem območju. Jaz mislim, da je to naša dolžnost
in hkrati je tudi pravica ljudi do informiranja, da to čim prej
izvejo. Razumem in tudi razumem čustveno navezanost vsakega,
tudi jaz bi jo imel, do svojega doma, ampak živeti
v strahu ob vsakem nalivu in se zavedati, da živimo v kotanji,
v kateri bodo posledice ob vsakem nalivu v resnici hujše
kot izven kotanje, se mi pa ne zdi nekaj, kar bi predlagal komur koli.
Pa nisem strokovnjak. Zdaj govorim kot človek. Govorim kot oče
in govorim kot nekdo, ki se poskuša vživeti v to, kje naj bi živeli
in spali moji otroci. In se mi zdi, da je ta del nekaj, česar ne smemo
nikoli pozabiti.
Najlepša hvala. Zdaj so na vrsti novinarska vprašanja. Prosim,
da se Barbara, ja ... Ne, ne, ne, do mikrofona,
da se predstavite, iz katerega medija prihajate. Mikrofon imate
na tisti strani.
Barbara Štor, TV Slovenija. Pozdravljeni. V bistvu imam
vprašanje o Strugah. Včeraj smo čakali odgovor, ali se bodo
preselili. Jaz mislim, da nas tudi danes to vse zanima, teh 150 hiš
v Letuški gmajni, ki čakajo to odločitev, preselitev da ali ne.
Bo preselitev ali ne?
Glejte, bom ponovil, kar sem povedal. Jaz ne morem ...
Včasih je treba trikrat ponoviti. Nič hudega. To ni politična
odločitev, to je odločitev, ki jo mora dati stroka.
Ekspertna mnenja so bila že predstavljena, danes ste ga videli.
Ekspertna mnenja bodo neposredno predstavljena na zborih krajanov
tudi ljudem, ker so oni tisti, ki to potrebujejo. V tem tednu
bodo ta ekspertna mnenja, ki so izdelana, predstavljena.
Ekspertna mnenja so jasna. Na politiki je, da takrat,
ko so ekspertna mnenja jasna, dokončna, da poskrbimo za podlage,
da se potem izvedejo vsi izravnalni ukrepi, ukrepi, s katerimi ljudem
povemo, na kakšen način bomo, bodo oni kompenzirani,
to pa je vprašanje politike. In kar sem povedal, še enkrat,
zakon, ki to naslavlja, interventni zakon, bo danes obravnavan
na seji vlade v Žalcu. -Vi ste s tem zadovoljni?
Kar se tiče lokalne skupnosti, je, bom rekel, vezano na predstavljeno
danes, zadovoljna. Zakaj? Ker konec koncev smo dobili
ustrezna ekspertna mnenja predstavljena, ta so bila tudi danes
predstavljena in glede na to ekspertno mnenje je jasno,
da absolutne varnosti na obstoječi lokaciji letuškega levega
in desnega brega ne moremo zagotoviti, če protipoplavnih
ukrepov ne naredimo, bom rekel, ustreznih, tudi v Malih Braslovčah,
kar je tudi izrednega pomena. Če jih naredimo parcialno,
ogrozimo Parižlje, kar je tudi v naši občini, in pa nenazadnje tudi
Polzelo, Žalec in pa Celje. Tako da je s tega vidika odgovor jasen.
Je pa jasno tudi to, da, kot je povedal gospod predsednik,
je nujno, da se s krajani v naslednjem tednu sestanemo
in se individualno pogovorimo o vsakem posameznem primeru
oziroma posamezni situaciji kot taki. Tako da mi imamo
jasno začrtano pot, je pa jasno tudi to, da je na nas, da to potem
tudi optimalno v korist ljudi in izključno v korist ljudi speljemo.
Tako da, kar se tega tiče. -Naslednje vprašanje.
Rozmari Petek, Večer. Mogoče jaz pač ne razumem,
ampak vseeno, ekspertna mnenja, ste rekli, so jasna, vsi že zdaj
pod črto lahko razberemo, da je tam nevarno. Zakaj se potem
tega ljudem enostavno ne pove sedaj? Pa tudi to, ko spet omenjate
naslednji teden sestanek, že imate točen datum?
Ker ti tedni so se zdaj zelo, zelo velikokrat odmikali.
Bo res naslednji teden, točno kdaj, imate kaj takega že, fiksnega,
da lahko ljudem že končno rečete nekaj bolj konkretnega?
Zdaj, jaz bom tako rekel. Kar se tiče datuma, lahko povem,
da smo se prej predhodno eventualno usklajevali
o koncu tedna, se pravi sreda in četrtek, bomo videli,
kako in kaj se bodo zadeve odvile. Dejstvo je, da so ljudje tisti,
ki jih moramo pravi čas tudi obvestiti. Informacija, ki je danes,
je bila ključna tudi za lokalno skupnost, da znamo tudi ustrezno
organizirati, se pravi se tudi sestati in s tega vidika,
bom tako rekel, kar se tiče predstavljenega, mislim,
da je bilo danes dosti jasno povedano, če lahko v imenu
lokalne skupnosti govorim in kako sem jaz razumel,
da se letuški levi in desni breg selita. Zdaj, jasno, so potrebni
koraki za to in ti bodo, kot rečeno, predvidoma v drugi polovici
naslednjega tedna, so pa jasno še drugi detajli, ki jih je treba
medsebojno uskladiti, ker konec koncev govorimo
tako o stroki kot o vladni ekipi in nenazadnje lokalni skupnosti
in so tudi še kakšne druge obveznosti, zato je treba samo
termin ustrezno uskladiti in tudi skomunicirati z občani,
da bodo v čim večji meri prisotni. -Še kakšno vprašanje? Ja.
Glejte, zakaj je edino smiselno, da je obveščanje ljudi neposredno
na zborih krajanov? Ker na zboru krajanov ima vsak od njih možnost,
da razčisti vsako svojo dilemo. Verjemite mi, da noben prispevek
v nobenem mediju tega ne more narediti. Prispevki v medijih
ste omejeni na televiziji na dve minuti. Ljudje imajo na zboru
krajanov tri ure, štiri ure časa, vsak od njih, da se lahko prepriča,
ali so njegovi dvomi odpravljeni. To je edina možna pot,
če želimo ljudi zares obvestiti. Konkretno v Strugah sem bil,
sem preveril, najprej smo planirali za sredo, bo v četrtek.
In v Braslovčah, razumem, enako. Zato ker bo ista ekipa pojasnjevala,
podobna ekipa pojasnjevala ljudem neposredno. Za vsako hišo posebej.
Vsak dvom posebej. In ekipa bo morala imeti odgovor tudi,
kaj sedaj, kaj so naslednji koraki. To je zelo pomembno.
Še ena stvar, ki je pomembna. Ljudi bo seveda zanimalo,
v čem je razlika, če ostanejo, tudi finančna. In v čem je razlika,
če se odločijo, da zapustijo svoj dom ali če so ga primorani
zapustiti. In tudi to bo pojasnjeno. In ljudje imajo vsak različno
situacijo. Kot rečeno, eni imajo kredite, drugi jih nimajo,
eni imajo vikend, drugi imajo stanovanjsko hišo, eni imajo
gospodarsko poslopje, drugi ga nimajo. Vsako stvar posebej
bo treba pojasniti ljudem. Ne da se tega preko medijev,
zato je treba iti med ljudi in ljudem pojasniti. In je treba
imeti podlage. In ekipa mora biti usposobljena, da ljudem razloži,
koliko večja sredstva bo država namenila takrat, ko gre za nadomestno
gradnjo, v primerjavi s tem, ko gre samo za obnovo objekta.
Saj to je vsakemu logično, ampak danes tega ljudje ne vejo.
Ko so ljudje na licu mesta, lahko to vprašajo za konkreten primer,
vsak za svoj objekt. Ne bodo še dobili konkretnega izračuna,
dobili bodo pa red velikosti in red velikosti je ...
Razlika je velika, ker mora tako tudi biti.
Dober dan, Mark Vidrih, Pop TV. Se bom navezal na vašo izjavo,
da je treba iti med ljudi, in na Struge. Občasni so vas večkrat
javno pozvali, da se tudi vi tam oglasite. Zdaj, gospod Šefic
je bil, če razumem, že tretjič. Zakaj se vi osebno še niste tam
oglasili, bi bilo moje prvo vprašanje, in pa drugo vprašanje,
vezano na to lokacijo, ki ste si jo danes ogledali, če lahko malo več
pojasnite, kaj bo tam, kaj je predvideno. Hvala lepa.
Mogoče ne veste, da sem v Strugah že bil. Obstajajo tudi posnetki
tega. V Sloveniji je danes objektov, ki so tako ali drugače ogroženi
in družin, ki žal ne morejo bivati v svojih objektih, več sto.
Ne morem vsake lokacije obiskovati večkrat. To je prvo. Drugo,
bolj pomembno, odgovorov ne daje politika, ne daje politika,
stroka je edina, ki lahko pojasni ljudem, zakaj je nek objekt ogrožen.
To ni stvar ne župana, še manj predsednika vlade,
da bo za vsak objekt posebej presojal o ogroženosti.
Upam, da se strinjate s tem. Vloga predsednika vlade je,
da poskrbi, da tisti objekt, ki ga bo stroka razglasila
za ogroženega, da najdemo proces, kako bo prišel človek lahko
v doglednem času do nadomestne gradnje in da za to zagotovimo
sredstva. Ker tega, razen predsednika vlade in vlade,
žal ne more nihče drug narediti. In to je naša naloga.
Še kakšno vprašanje? -Še jaz imam na drugo vprašanje.
Na identificirani nadomestni lokaciji, ki jo je stroka v tem
primeru urbanistično pregledala, pogledala je tudi stroka z vidika
okolja in prostora, se pravi, da ni plazovita, da ni poplavno
ogrožena, te zelene luči ima, kar se tiče urbanističnega pregleda,
je pa dejansko bil naš cilj, da se zagotovi podobna kvaliteta
življenja, kot je na trenutni lokaciji, se pravi, da je dovolj
zelenih površin, pogozdenih kot takih in s tega vidika je stroka
definirala tudi površino, definirala je na nek način razporeditev,
da je tudi z urbanističnega vidika primerna za samo okolje.
Nadomestna lokacija, kot ste videli, se drži že urbaniziranega področja,
je v neposredni bližini osnovne šole, vrtca, kmalu tudi
zdravstvenega centra in športnega parka. Moram povedati tudi
sledeče, da bodo parcele individualno obravnavane,
se pravi, mi imamo na obstoječi lokaciji nepremičnino, vredno
od 50.000 pa eventualno tja do 800.000 evrov, absolutno
ne moremo obravnavati vseh enako, zato bo tudi, bom rekel,
izhodišče drugačno in na nek način bo vsem tistim, ki se jih bo
tikala preselitev, danih bistveno več možnosti izbire glede na to,
na kakšen način oziroma kakšno hišo in pa na kakšen način
bi rad v prihodnosti živel. Pomembno je to, da želimo
prisluhniti ljudem individualno in da se jim res omogoči ne samo
varnost, ampak tudi ustrezna kvaliteta življenja. -Zadnje
vprašanje, če ima še kdo, ker smo bili kar izčrpni. Če ni,
se vsem zahvaljujem. Hvala lepa. Hvala lepa vsem in mi gremo
naprej, imamo še veliko dela pred nami, tako da se vsem
zahvaljujem, da ste bili z nami. Lep dan.