Ker seja še traja, predlagam, da podamo hitro izjavo za javnost.
Pa dajem najprej kar besedo gospodu Pipenbaherju. Izvolite.
Vsem lep pozdrav. Glejte, mi delamo že en mesec,
ustanovitvena seja je bila pred mesecem dni. Že takrat smo
pripravili predloge, dali ideje, danes je pa tudi ta formalna seja,
na kateri v bistvu analiziramo stanje, kar je bilo že narejeno
v mesecu dni, kakšni bodo ukrepi, kaj je nujno in vse ostale stvari.
Predsednik, dajem ... Na kratko, saj bodo še vprašanja.
Saj lahko kar še ... Izvolite. -V bistvu imamo danes
na dnevnem redu devet točk, se pravi, od analize poplav
v vseh teh porečjih, potem okrog mostov, okrog zakonodaje,
kratkoročni ukrepi, ki že tako ali tako potekajo in pa tisto,
kar je izredno pomembno, dolgoročni ukrepi, to se pravi
ti ukrepi, ki bodo tudi zelo veliko stali in v končni fazi bodo tudi
dosti dolgo trajali in teh se je treba zelo, zelo premišljeno lotiti.
To je ena kratka osnova. -Predsedniku vlade dajem sedaj
besedo. Izvolite, dr. Robert Golob. -Danes je v resnici prva seja
strokovnega sveta, ampak kot rečeno, imamo že na nek način povzetek
vsega opravljenega dela. Ključno pri vsem skupaj je,
da se zavedamo resnosti problema in da k rešitvam pristopamo
zares po stroki in po pameti, kar pomeni, da moramo najprej
ugotoviti, katera so območja, na katerih je sanacija smiselna,
in katera so območja, na katerih je treba iti enostavno
dol z njih. To velja tako na mostovih, tako na cestah,
tako pri urejanju vodotokov in tudi objektov. Ena stvar,
o kateri se je danes tudi dosti govorilo, pa mogoče v javnosti malo,
so plazovi. Sprožilo se je 10.000 plazov. Seveda niso vsi
enako nevarni, vendar kljub temu. Ravno plazovit teren je tisti,
kjer je enako kot pri vodnih terenih zelo pomembno, da se ugotovi,
kaj narediti s sanacijo objektov in kako pri tem postopati.
Ne želim reči, da je strokovni svet danes odpiral množico težav,
ampak če se problemov ne zavedamo, potem tudi rešitev
ne moremo dejansko najti. In mislim, da je strokovni svet
danes pokazal zelo jasno, da je tako telo ne samo smiselno,
ampak nujno, če želimo, da bo ta obnova dejansko izpolnila
cilj, in to je, da bo odpornost na naravne nesreče na teh območjih
po obnovi večja. In to je glavni cilj, ki ga zasledujemo.
Želimo sicer zelo hitro pomagati pri povezljivosti teh krajev
tudi ljudem, zato da pridejo do strehe nad glavo, pa hkrati
želimo, da tista gradnja, do katere bo prišlo, je odporna na bodoče
nesreče. Zaradi tega je ta del toliko bolj pomemben. Govora
je bilo, kot rečeno, točk je dosti, govora je bilo tudi o tem,
da moramo tehnično pisarno približati skozi izpostave ljudem
na terenu. Pri tem imamo zdaj prvič opis objektov, ki so bili
poškodovani. Teh objektov je skorajda tisoč, resno poškodovanih
in zdaj bo treba iti enega po enega skozi na terenu in jih pogledati.
In tisto, kar želim izpostaviti, je, da verjamem, da so pričakovanja
velika, pričakovanja po hitrosti, vendar se še nikoli do zdaj
ni pokazalo, da je hitrost v primeru teh objektov, če se ne ve,
kaj se bo na teh terenih, ali vodnih ali plazovitih, zgodilo, koristna.
Zato je nujen ogled terena in teh objektov na terenu
in to je naloga tehnične pisarne, njenih izpostav in ta proces
se zdaj začenja tudi v prizadetih regijah. -Hvala lepa, predsednik.
Lahko samo malo, prosim? Če lahko. Hvala lepa predsedniku
vlade. Dogovorjeni smo za tri vprašanja, zato ker morata nazaj
na sejo. Če lahko pridete sem, pa se predstavite.
Žana Vrtačnik, Pop TV. Lahko najprej morda, kdaj lahko
torej ljudje pričakujejo konkretnejše rešitve,
recimo na poplavljenih območjih, kjer se ne ve, ali se bodo morali
trajno izseliti ali ne, recimo Braslovče so tak primer.
In drugo, konkretne rešitve glede čiščenja vodotokov,
kaj ste imeli danes v zvezi s tem na mizi morda? In tretje, vem,
zelo ... -Vsa tri vprašanja za vas. -Ne, ne, ne. Glede intervencijskih
stroškov občinam. Pričakujejo jih najbolj, kmalu bo 4. oktober,
4. avgusta so ti izvajalci začeli delati. Hvala lepa. -Predsednik.
Bom hudournike prepustil, ostalo pa ...
Jaz sem včasih presenečen nad na eni strani počasnostjo
mehanizmov, po drugi strani pa tudi nad nerealnostjo pričakovanj,
takrat ko ... V tem primeru nekateri župani zelo dobro vedo,
da še niso poslali niti vseh dokazil za izplačilo. Postopek je zelo
jasen. Tudi pri intervencijskih ... Država je prevzela nase plačilo,
stoodstotno plačilo intervencijskih stroškov. Take situacije do zdaj
še nikoli ni bilo. Do zdaj so bili intervencijski stroški vedno
prepuščeni občinam in zaradi tega so bile seveda tudi intervencije
bistveno manj celovite in počasnejše. Tokrat je drugače.
Hkrati je postopek, ki smo se mu zavezali in na njem bomo vztrajali,
da bo vsak evro, ki bo porabljen, bo dejansko preverjen
in tudi javno objavljen. In danes poteka natančno to.
Vlada je svoje oddelala. Vlada je intervencijske stroške sprejela,
bili so prijavljeni, groba ocena, vlada jo je potrdila, nakazala je
denar na ustrezna ministrstva, konkretno pri intervencijskih
stroških na upravo za zaščito in reševanje. Na občinah je in mislim,
da imajo do 5. oktobra čas, mogoče 6., da predložijo dokazila
za stroške. In ta proces dokazovanja poteka. In ne, niso vsa dokazila,
ki so do danes prišla na upravo, dejansko upravičena do izplačil.
Že to jasno pove, da je pravilno, da z našim in vašim denarjem,
s skupnim denarjem postopamo skrbno. Intervencijskih stroškov
je priznano za sto milijonov. Pravilno je, da se pogleda,
ali so vsi zahtevki upravičeni. Takoj ko je zahtevek upravičen
in takoj, ko bo ta proces zaključen, bo denar tudi nakazan.
Država ga je že nakazala na upravo, sedaj je na upravi, da transparentno
ta denar spravi do izvajalcev. In poudarjam, žal tudi tokrat
ni nujno, da so vsi zahtevki dejansko upravičeni do nakazila.
In glede na to, da bodo stroški te obnove šli v milijarde,
šest, sedem, osem, devet, ne vemo, koliko milijard,
je toliko bolj pomembno, da začnemo transparentno
in zares plačevati samo tiste račune, ki so upravičeni.
Drugi del, kar se tiče konkretnih območij, vi veste, da imamo jutri
prvo sejo vlade na poplavnih območjih, v tem primeru na Koroškem.
Predvidevamo, da v roku dveh tednov, mogoče treh, dveh ali treh tednov
ponovimo to sejo vlade na Zgornjesavinjskem. Takrat,
na tej seji, bomo šli tudi med ljudi in takrat se bomo opredeljevali
tudi do tega, kaj na teh območjih, ki ste jih omenjali. Stroka
svoje mnenje zdaj podaja. Seveda na nek način želimo,
da ga poda tudi pisno. Takrat bomo s tem mnenjem in na podlagi tega
mnenja na tej seji tudi sprejemali odločitve, ki bodo v resnici,
če hočete, politične. Hočemo pa, da se pred tem z ljudmi pogovorimo
in da tudi njim neposredno povemo, kakšna je situacija. -Hvala lepa
predsedniku. Še dve vprašanji.
Kaja Kobetič, Kanal A. Prosila bi vas samo še za odgovor,
kaj je glede vodotokov. Slišati je, da ni mehanizacije, ni ljudi
in v bistvu se občani bojijo, kaj bo morda ob naslednjih
padavinah. Pa tudi zakon o obnovi nekako, slišati je bilo, da bi bil
oblikovan do konca septembra. Morda kakšne ključne točke.
Glejte, na začetku je ta, bi rekel, ta pozitivna energija,
ta zagon je stekel. Ti vodotoki se obnavljajo. Moramo se tudi
zavedati v bistvu, da te rešitve, ki se zdaj izvajajo, niso tudi
dokončne rešitve, tako da bo kasneje pri dolgoročnih rešitvah
prišlo do določenih korekcij. Prišlo bo do določenih korekcij.
Ključno pa je, ključno pa je tole. Mi točno vemo, da so navadno
novembra velika deževja in do takrat morajo biti v bistvu
rečna korita sčiščena, plavje mora biti odstranjeno, tam, kjer so
potrebne naprej poglobitve, bodo poglobitve opravljene
in pa v bistvu brežine, brežine bodo utrjene, da ne bo zopet prišlo
do rušitev vseh teh pobočij. To je zdaj ključna stvar.
Temu pa sledijo seveda dolgoročni ukrepi, poplavne ...
Ravno danes debatiramo o teh poplavnih študijah. Vidi se,
kakšno področje je bilo poplavljeno, kakšni so problemi, kakšne so
posledice. Zavedati se moramo nečesa. Mi moramo reke reševati
celovito. To se pravi, mi ne moremo reševati, ne vem, Braslovč
pa mogoče Celja, ampak je treba reke reševati celovito, to se pravi,
Savinjo na primer, od iztoka v Savo pa praktično do Logarske doline,
ker nenehno je interakcija. To se pravi, naredimo suhi
zadrževalnik, postavimo poplavni val, naredimo zid, naredimo
korito, spustimo vodo, voda gre skozi Celje, ampak zalije
spodaj Laško. Tako da te rešitve so zdaj v bistvu strokovne
in rešene morajo biti celovito. Preveč bodo stale, da bi si mi,
preveč bo ta obnova stala, da bi si mi v bistvu privoščili
zdaj, da so rešitve medsebojno neusklajene oziroma da
poslabšujemo stanje. Ena izmed stvari, ki smo jih tudi
na svetu obravnavali, je v bistvu, poglejte, mi bomo morali narediti
nacionalni program ureditve vodotokov, in sicer, glejte,
to mora biti dolgoročni program. Jaz mislim, da bi bilo dobro,
da bi ta program bil, bi rekel, definitivno potrjen v parlamentu,
da bi bil potem ta denar zagotovljen, da bi bil ta denar
zagotovljen za redna vzdrževanja. Če bi mi vlagali, ne vem,
tam, 200, 250 milijonov in če bi to redno vlagali,
bi imeli danes bistveno, bistveno manjše škode, in to so ene take
ključne stvari, ki jih je treba reševati globalno. -Hvala lepa.
Še zadnje vprašanje.
Kakšna je po vašem mnenju ocena škode, s kakšnimi
predpostavkami operirate zdaj? Slišali smo premierja,
kije poudaril, izpostavil, da bo šla obnova v cenah sanacije
v milijarde, šest, sedem, celo devet milijard je bilo rečeno.
S kakšnimi številkami vi operirate oziroma kaj menite o tej ceni?
Hvala. -Glejte, te ocene, ki so bile pripravljene,
v bistvu so to ocene. Tako kot je zadnjič tudi premier na eni
tiskovni konferenci rekel, je rekel, to so eni startni podatki.
Sigurno se bodo še, ko se bo šlo v globino problema,
se bodo stvari v bistvu še dodatno odpirale. Poglejte, en plaz
na primer izgleda nedolžen, naredimo geološke,
geomehanske preiskave, na koncu vidimo, da je to, ne vem,
150.000 kubikov zemlje. Treba je te plazove ustaviti,
pilotne stene, vodnjake, to je treba drenirati, da v bistvu
en tak, bi rekel, ta ocena, ki jo je vlada dala, to je ta startna
ocena, od katere v tem trenutku po vseh teh podatkih, ki jih imamo,
lahko startamo. -Hvala lepa.
Samo podvprašanje. Eni razumemo, da je po vašem mnenju ocena še višja,
ko se operira z nekimi zelo visokimi številkami. O čem govorimo zdaj?
Glejte, na primer, bi rekel, te ocene, ki so bile na začetku
postavljene, so startne ocene, so pa stvari,
sploh jaz se najbolj bojim okrog plazov. Teh plazov, to, kar je danes
direktor geološkega zavoda izpostavil, glejte, teh plazov se je
sprožilo 10.000. Od tega je 30 ali 40 takih, da so dejansko
bolj kritični plazovi, kjer bodo potrebna velika zemeljska dela,
ki se tudi ne bodo takoj pričela, ker bo treba najprej v bistvu
narediti raziskave z vso to mehanizacijo. Tako da nekje je
start, sigurno bo pa treba to, kar je tudi premier rekel,
s tem denarjem bo treba racionalno ravnati in poglejte, tisto,
kar je važno, rešitev je lahko taka ali pa taka. To se pravi,
mi bomo morali vključiti najboljše strokovnjake,
najboljše eksperte, ljudi, ki imajo izkušnje, ljudi,
ki se znajo odločati in trdno stojijo za svojimi odločitvami.
Od tega je vedno veliko odvisno. -Hvala lepa. -Lahko še ...
Ne, ne.
Lahko jaz na to dodam eno zadevo pri škodi? V sistemu Ajda
so samo občine vnesle 2,7 milijarde. To ne upošteva
gospodarstva, to ne upošteva škode na javni, državni infrastrukturi.
Že samo popis neposredne škode se danes kaže na nivoju
štirih milijard. To je popis neposredne škode. To ne pomeni,
da bomo mi to neposredno škodo v celoti poplačali iz proračuna,
to je prvo. Niti ne pomeni, da bomo vso to škodo odpravili
nujno. To je škoda. Mi se bomo na podlagi načrta, od katerega smo
še precej daleč, ker moramo najprej pripraviti ustrezne podlage,
odločali, kako bomo te objekte, to infrastrukturo uredili,
popravili, nadomestili z boljšo in bolj odporno in takrat bomo
vedeli, koliko je strošek obnove in razvoja. Moramo ločevati
med neposredno škodo, o kateri sem prej govoril, in na primer
med popisom, zelo grobo oceno, ki jo pripravljamo za prijavo
na solidarnostni sklad Evropske unije, in to je zelo groba ocena,
ki se trenutno giblje na nivoju osmih milijard in tukaj vmes
se bodo verjetno gibali tudi naši dejanski ukrepi, ki jih bomo
izvajali. In poudarjam, ne, ne bodo se izvedli v pol leta
in nobene obljube ni, da se bodo izvedli v enem letu, ker vem,
da včasih nekdo narobe razume. Govorimo o načrtu, ki bo trajal
od pet do deset let, če bomo želeli, da se obnova dejansko izpelje
na ustrezen način. In v tem obdobju se ta ocena lahko realizira.
To je ocena stroškov za obnovo in razvoj. Moramo ločiti
med neposredno škodo in stroški za obnovo in razvoj. Jaz ne morem
biti bolj jasen kot tako. -Hvala lepa.
Vas lahko prosim samo o potovanju ministrice za javno upravo
v New York? -Eno samo stvar bi rad povedal. Meni je res neverjetno,
zakaj ta podatek, če še ni prišel v javnost ... Sam sem se pozanimal,
njena pot je stala manj kot 6000 evrov. In k temu ...
Njena pot je stala toliko. K temu res nimam kaj dodati.
Če je največji državni problem pot v New York ministrice
za 6000 evrov, potem živimo v srečni državi.