Lepo pozdravljeni vsi skupaj. Hvala premieru Golobu,
da sem se na lastne oči lahko prepričal o stanju na terenu.
Tu sem, da zagotovim solidarnostno podporo EU,
navudšila pa me je hrabrost slovenskega ljudstva
ter osredotočenost in vztrajnost oblasti pod vašim vodstvom.
Očitno je, da se Slovenija sooča z zelo zahtevno situacijo,
zato razmišljamo, kaj konkretno lahko storimo.
EK je obljubila, da bo za začetek sprostila 400 mio €.
Računate lahko na države članice.
Veliko držav, tudi Ukrajina se je takoj odzvala s pomočjo,
s konkretno pomočjo, kar pa vseeno ni dovolj.
Nihče ne bo pozabil na Slovenijo.
Danes smo tu z vami, premier, z vsemi Slovenkami in Slovenci,
tako bo tudi jutri. Tega, kar se je zgodilo, ne bomo pozabili.
Pomembno je, da vložimo v obnovo države.
Prav tako moramo biti bolje pripravljeni.
V prihodnosti bo naravnih nesreč v Evropi, ne samo v Sloveniji, vse več.
Moramo biti bolje pripravljeni in imeti na razpolago denar,
da se hitro odzovemo.
Navdušen sem nad ljudmi in vašim vodstvom,
po Evropi imate veliko prijateljev,
računate lahko na nas, ne samo danes,
ampak tudi v prihodnje, saj bo obnova terjala čas, mi pa bomo z vami.
Najlepša hvala predsedniku Evropskega sveta Charlesu Michelu.
Sedaj pa k besedi vabim predsednika vlade doktorja Roberta Goloba.
Takoj po tem, ko je Slovenijo zadela katastrofa, smo začeli dobivati
najprej izraze sožalja, potem pa konkretno pomoč iz cele Evrope,
ne samo iz Evropske unije, tudi širše.
Ob obisku predsednice Evropske komisije je bila prvič dana obljuba,
da Evropa ne bo pozabila na Slovenijo.
In danes, tri tedne kasneje, se lahko ob obisku predsednika
Evropskega sveta Michela prepričamo, da dejansko Evropa ni
pozabila na nas. Mislim, da besede, ki jih je predsednik sveta rekel,
povejo vse. In to je, da Evropa in Evropska unija stojijo z nami.
S Slovenijo in nam bodo pomagali ne samo pri tem, da se hitro odzovemo
po nesrečah, ampak da tudi obnovimo in ponovno zgradimo Slovenijo
tako ali pa še boljšo, kot je bila prej.
Mislim, da je to sporočilo zelo pomembno, kajti potrebovali bomo
pomoč Evropske unije in vseh partnerjev.
Nenazadnje smo danes na lokaciji, kjer bodo v prihodnjih dnevih tednih
zgradili nov most in most ne bo gradila Republika Slovenija, temveč
ga bo gradila s pomočjo svojih mednarodnih prijateljev in
partnerjev. To je najboljši dokaz, ne samo en most, ampak desetina
njih, ki bodo zgrajeni s pomočjo naših evropskih partnerjev.
Seveda se pa pomoč ne ustavi tu.
Danes delamo skupne ekipe.
Ekipe Evropske komisije in Vlade Republike Slovenije.
Delajo na vlogi na pripravljalnih projektih, zato da bo lahko
Slovenija učinkovito črpala tako sredstva iz solidarnostnega sklada
400 milijonov, kot tudi pripravljamo vlogo za povratna
sredstva iz načrta za okrevanje in odpornost.
Vse to, vključno s kohezijo, bo dalo dovolj,
upam, da bo res tako, denarja, da si bo Slovenija opomogla
po teh katastrofalnih poplavah.
Hkrati bomo pa morali seveda tudi pri nas doma poiskati vse možne vire
in računamo na to, da bo solidarnost se znova pokazala na
najboljši možni način.
A tisti, ki danes ima več, pa ali je to posameznik, ali so to
industrijske panoge, ali je to bančništvo, zavarovalništvo,
da tisti prispeva solidarno več tistim, ki to potrebujejo.
Danes smo priča temu, da Evropa pomaga.
Verjamem, da bodo Slovenci in Slovenke še naprej ostali solidarni
med seboj in da si bomo tudi sami pomagali, dokler bo to potrebno
in z vsemi možnimi načini.
Hvala lepa predsedniku vlade.
Imamo čas še za dve novinarski vprašanji.
Prvo bo postavil novinar televizije POP TV.
Vprašanje, premier Golob, za vas.
Slišali smo 400 milijonov iz s olidarnostnega sklada je
zagotovljenih, pa zdi se, da je, da je bila ta pomoč ponujena v neki
fazi, ko so bile ocene škode v Sloveniji še nekoliko zgodnje in
da bo ta škoda večja, kot smo sprva mislili.
Menite, da je to priložnost, da Evropa prispeva še kaj več?
Da jutri morda na Bledu nagovorite voditelje, da bi ta znesek bil na
koncu višji?
Torej, že ob obisku predsednice Evropske komisije je bilo jasno
povedano, da obstaja več virov.
Slovenija se bo potrudila, da bi kombinirala več virov.
Kar se tiče povratnih sredstev iz solidarnostnega sklada, o tem sva
tudi na kratko govorila s predsednikom.
Ocenjujeva skupaj, da je potrebno povečati sredstva,
ki se stekajo v ta sklad.
Solidarnostni sklad je zelo primerna oblika, pa vendar je bila
v evropskem merilu precej podhranjena v preteklosti.
Če bomo uspešni pri nagovarjanju tudi ostalih članic, da se sredstva
povečajo, potem verjamem, da bi lahko tudi Slovenija računala na več.
V sedanjih razmerah je to nekoliko nerealno obljubljati,
ker je solidarnostni sklad precej omejen pri sredstvih.
Nekoliko boljše je pri sredstvih kohezije in pa pri povratnih
sredstvih za okrevanje in odpornost, medtem ko pri
solidarnostnem skladu pa ne.
Boste morda še vi kaj dodali gospod Michel?
Mogoče le nekaj. Solidarnost ni puhlica.
Strinjam se z vsem, kar je rekel premier Golob.
V naslednjih tednih se bo EU odločala o reviziji finančnega okvirja,
se pravi evropskega budžeta.
V prihodnosti bomo potrebovali več denarja za solidarnost,
če bo še prihajalo do takšnih naravnih nesreč.
Povsem sem prepričan, da bomo skupaj s slovensko vlado
trdo delali, da najdemo vsa mogoča finančna orodja,
ki bodo podprla obnovo in gradnjo.
Vemo, da potrebujemo veliko denarja.
Moramo biti resni in odločni.
Pokazati moramo, da solidarnost v Evropi ni puhlica.
Hvala lepa. Še eno novinarsko vprašanje.
Tega bo postavila novinarka Radia Slovenija
Zvečer načrtujete tudi večerjo z voditelji držav Zahodnega Balkana in
me zanima od obeh.
Kakšno bo vajino sporočilo tem voditeljem?
Res je, nocoj nas čaka večerja z voditelji držav zahodnega Balkana.
Širitev EU je izredno pomembna.
Gre za okno priložnosti.
Priložnost bomo imeli, da delimo mnenja in se dogovorimo o sodelovanju
v prihodnjih tednih v luči odločevalnega procesa EU.
Oktobra bo EK izdala poročilo o pogajanjih za širitev EU.
Decembra pa bodo voditelji držav članic
sprejeli strateške odločitve
o prihodnosti EU in njeni širitvi.
Rad bi dodal samo to, da je v lanskem letu prišlo do pomembnega
preboja ali pa nove dinamike.
Ne samo zaradi želja po približevanju Ukrajine, Moldavije in
Gruzije, ampak predvsem zaradi zahodnega Balkana.
Zahodni Balkan je bil nekje 20 let v nekem takem napol vakuumu.
Stvari se z vidika približevanja niso zares premikale.
V zadnjih dvanajstih mescih so se stvari začele bistveno hitreje
premikati in danes je celotna Evropska unija pred dilemo, kako
zastaviti, mogoče celo spremeniti proces približevanja, da bo dejansko
lahko odgovarjal na izzive današnjega časa.
No, in današnja večerja, ki je popolnoma neformalna, udeležijo se
je praktično vsi predsedniki vlad iz regije, razen
srbske predsednice vlade je namenjen točno temu, da se skupaj z
njimi na neformalen način pogovorimo o priložnosti,
ki se ponuja njihovim državam v tem obdobju.
Se pravi, zakaj je potrebno zdaj z njihove strani povečati napore po
harmonizaciji zakonodaje, da bi lahko v decembru, ko bomo o tem
odločali na Evropskem svetu, lahko naredili en korak
naprej, kjer bi mogoče bil tudi proces nekoliko
poenostavljen. Da, današnji proces, kot je, je izrazito tehničen,
administrativen, a žal ne daje vedno najboljših ali pa najhitrejših
rezultatov. Želimo si, da bi se ta proces pohitril.
In to sporočilo želimo dati tudi voditeljem držav zahodnega Balkana,
da skupaj lahko pripeljemo do tega, da bomo proces pohitrili vsak na
svoji strani. Oni doma
S spreminjanjem zakonodaje mi, eni strani evropske članice, pa s
tem, da prilagodimo naša pravila, da bomo njihove napore boljše
prepoznali.
Hvala lepa. S tem odgovorom je izjava za javnost zaključena.
Hvala za vašo pozornost in prijeten dan še naprej.