Vsi predstavniki medijev, lepo pozdravljeni vsi skupaj.
Danes je vlada sprejela dva odloka za pomoč kmetijskemu sektorju.
Prvi odlok se nanaša na pomoč zaradi izpada krme v letu 2022,
to je pomoč za živinorejske kmetije, ki imajo vsaj dva GVŽ
obtežbe in pa vsaj 0,9 obtežbe. Potem, ki so v letu 2022 prijavili
škodo in ki so dejansko vpisane v register kmetijskih gospodarstev.
Pomoč je razdeljena na dve kategoriji. Prvo so tisti, ki imajo
od 30 do 60 odstotkov škode in druga pomoč je tista, ki je
nad 60 odstotkov škode. Skupna pomoč znaša 4 milijone 500 tisoč
evrov za živinorejske kmetije. Ta pomoč je namenjena predvsem temu,
da se pač zaradi visokih cen krme in pa zaradi tega, ker je bilo
pomanjkanje krme in da ne bi prišlo do zmanjšanja osnovne črede oziroma
staleža živali. Drugi odlok pa se nanaša na pomoč sektorju
čebelarstva, in sicer v tem primeru pa je pomoč namenjena vsem
čebelarjem, ki imajo vsaj štiri čebelje družine.
Povprečni znesek pomoči na čebeljo družino je 10 evrov
in skupen znesek je nekoliko manj kot dva milijona evrov.
Tukaj je tudi potrebno povedati, da se je Čebelarska zveza
Slovenije zavezala, da dejansko ne bo dvigovala cen medu, razen
za stopnjo inflacije, ker bomo ta način želeli zmanjšati oziroma
uravnovesiti inflacijo.
Hvala lepa, izvolite. –Rok Šuligoj, TV Slovenija. Mene pa zanima, ali ste
te ukrepe že predstavili tudi pristojnim institucijam, kmetijskim,
čebelarskim in tako naprej, in kakšne so njihove reakcije
na predstavljeno danes? –Vsi ti ukrepi so bili soglasni z deležniki.
Torej, tako s Čebelarsko zvezo Slovenije, s profesionalnimi
čebelarji in pa z ekološkimi čebelarji smo dejansko uskladili.
In pa prav tako drugi ukrep, ki pa je za pomoč živinorejskim
kmetijam, pa smo uskladili s Kmetijsko gozdarsko
zbornico, z Zvezo podeželske mladine in pa Sindikatom kmetov.
Hvala lepa. Kakšno vprašanje še?
Nobene prijave. Gospa ministrica, najlepša hvala. -Prosim. Na svidenje.
Še trenutek, imamo še eno temo. Samo trenutek.
Kar izvolite, gospa ministrica. -Pozdravljeni. Vlada je na današnji
seji sprejela izhodišča za pripravo normativnih rešitev v zvezi
s prekrškovnimi postopki, ki so se vodili v času obvladovanja nalezljive
bolezni covid-19. Ta izhodišča bodo tvorila ogrodje normativne rešitve,
ki jo v zvezi s tem pripravljamo na ministrstvu za pravosodje
v sodelovanju z ministrstvom za notranje zadeve in službo vlade
za zakonodajo. Rok za pripravo normativne podlage za te rešitve je
po sklepu vlade 31. januar prihodnje leto. Ključni poudarki teh rešitev,
ki pa jih lahko komuniciramo tudi že v tem trenutku, ko se podlage
seveda še pripravljajo, pa so naslednji:
zakonsko bomo uredili podlago za vrnitev vseh plačanih glob,
stroškov prekrškovnih postopkov in stroškov postopkov prisilne izterjave
v zvezi s tistimi prekrškovnimi postopki, ki so bili v času epidemije
uvedeni na temelju nezakonitih ali neustavnih pravnih podlag.
Rešitev bo določila tudi, da se tekoči prekrškovni postopki
ustavijo. Ravno tako, da se ustavijo postopki v zvezi
z opravljanjem dela v splošno korist, postopki
izvrševanja nadomestnega zapora, oziroma postopki prisilne
izterjave globe in pa postopki izterjave stroškov prekrškovnega
postopka. Postopek vračanja glob in stroškov postopka se bo vodil
po uradni dolžnosti, torej avtomatično, ne da bi prizadeti
posamezniki morali kakorkoli ukrepati sami. Cilj te vlade je, da vračanje
glob in stroškov poteka čim bolj enostavno in centralizirano, tako da
bodo prizadeti posamezniki avtomatično dobili izračun, ki mu
bodo lahko ugovarjali. Ampak tudi samo izplačilo plačanih glob
in stroškov bo potem avtomatizirano. Nekoliko po vzoru izračuna in vračila
preplačane akontacije dohodnine. Finančna sredstva za vračila glob
in stroškov se bodo seveda v celoti zagotovila iz proračuna
Republike Slovenije.
Hvala lepa, izvolite. –Rok Šuligoj, TV Slovenija.
Mene pa zanima, če imate oceno oziroma seštevek, koliko je teh
sredstev potrebnih, kdaj bodo ljudje začeli prejemati ta obvestila,
do kdaj se bo vse to, pričakujete, izvedlo oziroma izpeljalo do konca?
In kaj v primeru, če pride do kakšne, na primer, napake, da mogoče
kdo izostane ali kakorkoli? Hvala. -Ja, kot rečeno, rok za pripravo
normativne rešitve, to bo predvidoma poseben zakon, je 31. januar 2022.
Moram reči, da delo oziroma priprava zakonske podlage poteka zelo dobro
in zelo hitro in se zna zgoditi, da bodo rešitve za obravnavo
v zakonodajnem postopku pripravljene že prej, vsekakor pa najkasneje do
31. januarja. Potem mora biti seveda zakon sprejet v Državnem zboru in se
bo takoj potem, po predvidenih rokih lahko začel tudi izvajati. Tudi
takrat bodo prekrškovni organi, ki so te prekrškovne postopke uvedli,
tudi sprovedli, da tako rečem, postopke izračunov in pa predaje
izračunov, oziroma pošiljanje teh izračunov državljankam
in državljanom, ki so bili udeleženi oziroma ki so bili
subjekt teh prekrškovnih postopkov. Nato bodo dobili nek avtomatični
izračun, kot sem rekla, podobno kot se to dogaja pri izračunih
dohodnine. Na ta izračun bodo seveda lahko ugovarjali, če se
zgodijo kakšne napake. V primeru, da ugovora ni oziroma ko ta rok
poteče, ko se izda nadomestni izračun, pa bodo te globe in stroški
avtomatično vrnjeni. -Hvala lepa, izvolite. –Samo še to,
kakšna je ocenjena ... –Znesek. Tako, se opravičujem, sem pozabila
odgovoriti na to vprašanje. V celoti naloženih glob v teh prekrškovnih
postopkih je bilo nekaj čez pet milijonov evrov. Vendar do sedaj
prostovoljno izplačanih glob je bilo okoli milijon 700 tisoč evrov
in tukaj okoli je tudi predvidena ocena, da je to znesek, ki ga bo
potrebno vračati, kajti to je okoli 30 odstotkov vseh izrečenih
glob. Seveda bomo k temu morali prišteti še same stroške
postopkov. Vse ostalo, skoraj štiri milijone evrov, pa so še zneski glob,
ki so še v postopkih prisilne izterjave. Tako da, kot rečeno,
ko bo ta zakon stopil v veljavo, bomo imeli tudi zakonsko podlago,
da se tudi ti postopki prisilne izterjave ustavijo. –Hvala. Morda
kakšno vprašanje še na Zoomu?
Kot kaže ne. Najlepša hvala, gospa ministrica. –Hvala lepa.
In vam hvala za pozornost.