Spoštovane novinarke, novinarji ter ostali predstavniki medijev,
lepo pozdravljeni na novinarski konferenci po 24. redni seji vlade.
Z nami je danes minister za infrastrukturo Bojan Kumer,
ki bo predstavil predlog načrtovanih ukrepov za blažitev energetske krize
v prihodnjem letu. Minister, izvolite.
Hvala, Petra. Spoštovani, hvala za res lep odziv,
ko vas je toliko prisotnih. Danes je vlada obravnavala izhodišča
za obravnavo energetske draginje, gre za tako imenovani zadnji ukrep
oziroma zadnjo etapo ukrepov naslavljanja energetske draginje.
Sprejeli smo tri ukrepe. In sicer, da bo Ministrstvo za infrastrukturo
pripravilo do konca tega meseca vso potrebno energetsko zakonodajo.
Za naslavljanje energetske draginje v smislu še tistih odjemalcev,
kateri niso zajeti pri regulaciji cen električne energije, govorim za
leto 2023. Točka dva, govori o tem, da bo Ministrstvo za gospodarstvo,
razvoj in tehnologijo pripravilo interventni zakon za naslavljanje
gospodarstva, in sicer gre za maloprodajne cene. Za znižanje cene
iz veleprodajne cene na maloprodajno ceno. In pa točka tri,
ki bo nalagala ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve dodatne
ukrepe za skrajšan delovni čas in pa čakanja na domu. Kaj bo dejansko
rezultat zakonodaje, ki bo pripravljena s strani treh
ministrstev? Gre za prenos uredbe na nivoju Evropske unije, ki je bila
sprejeta 28. oktobra in kjer smo se na vladi odločili, da jo bomo
v popolnosti prenesli v nacionalni pravni red, vse to kar je možno kot
pomoč dati gospodarstvu to bomo tudi dali. In če rezultiram z enim
primerom, vemo, da danes nimajo reguliranih cen srednje veliki in pa
veliki odjemalci. In glede na to, da uredba predvideva nagovarjanje
k racionalni rabi električne energije oziroma k varčevanju je v uredbi
jasno napisano, da se bo povračalo 70 odstotkov energije glede
na leto 2021 in v kolikor bo odjemalec porabil torej 30 odstotkov
manj energije, bo lahko pri včerajšnji tržni ceni, ki je bila
340 evrov in vseh stroških dobave, bo dobavitelju plačal tržno ceno
za včerajšnje ponudbe. Približno povprečno 385 evrov bo vlada preko
mehanizma povračila vrnila temu odjemalcu. Gre za 70 odstotkov,
159 evrov in njegova efektivna končna cena bo 226 evrov. V kolikor bo
odjemalec upravičen do dodatnih mehanizmov pomoči, na primer,
da so njegovi stroški večji kot tri odstotke, se bo lahko njegov
strošek znižal na 178 evrov. V kolikor bo upravičen do posebnega
sektorja, ki je ravno tako na evropski uredbi opredeljen se
lahko njegova cena zniža na 131 evrov, govorim za velike poslovne
odjemalce. Vse to bomo danes tudi na uradu za komuniciranje grafično
prikazali, zato da bomo lahko bolj jasno komunicirali, kako bo shema,
ki jo vlada pripravlja, kako bo dejansko ta shema tudi v praksi
delovala. Pomembna informacija je tudi to, da bo naslednji teden,
mislim, da je sklic že v teku, v torek dopoldne sklicana posebna
delovna skupina med vlado in gospodarstvom kot zaključni
sestanek. Imeli smo vmes pet sestankov, tega sestanka se bo
udeležil tudi predsednik vlade.
In bomo to tudi njim dejansko podali in če bo potrebno tudi kakšne mejne
primere prikazali. Hvala. -Hvala. Predvidevam, Sandra Boršič,
imate kakšno vprašanje? Prosim tule za mikrofon.
Lepo pozdravljeni. Jaz imam vprašanje kdaj bo to začelo veljati konkretno?
Kdaj jim boste vračali ta denar, tu gre torej za subvencije
gospodarstvu, če prav razumem, ne boste regulirali cen plina
in elektrike. -Govorimo o paketu za električno energijo.
Za naslednji teden pripravljamo ukrepe na področju plina,
tokrat govorimo samo za električno energijo. Gre za vse tiste odjemalce
in tudi zavode, ki danes nimajo reguliranih cen. Evropska uredba
omogoča povračila, se pravi povračila pomoči od tržnih cen. Potem se pomoč
povrne in na koncu dobimo tako imenovano efektivno ceno,
ki jo odjemalec na koncu plača. Zakaj smo se odločili za ta model?
Zaradi tega, ker omogoča odjemalcu doseganje nižjih cen, ker so to
izrazito ciljani ukrepi. Vemo, da so prišli mnogi odjemalci v današnje
stanje s popolnoma različnimi izhodišči. Hkrati je pa tudi ta ukrep
bolj prijazen do proračuna, namreč, če želimo maksimalno pomagati na eni
strani gospodarstvu, da dosežejo maksimalno nizke cene, želimo seveda
tudi na drugi strani sredstva, ki so bila rezervirana, z njimi racionalno
ravnati. -To velja torej za srednje veliko in veliko gospodarstvo?
Tako, to velja za segment, po evropski definiciji SME,
se pravi mala, srednje velika podjetja in pa velika podjetja
ter vsa tista podjetja, tudi zavodi so med njimi, ki danes ne ustrezajo
definiciji slovenske zakonodaje, slovenskih uredb za regulacijo cen.
Mogoče sem zgrešila, kdaj bo to začelo veljati? In koliko denarja je
namenjeno? -Ukrepi bodo, zakone, ki jih pripravljamo bodo začeli
veljati in učinkovati s 1. 1. 2023, shema bo pa tako, da ne bo treba
čakati pol leta, to pomeni, da bodo sredstva morala biti založena
s strani podjetij po visokih cenah, ampak bo šlo iz meseca v mesec.
To pomeni, da nekih dodatnih likvidnostnih potreb s strani
podjetij ne bo potrebnih. -Koliko denarja je z vaše strani
za to namenjeno in kako bodo to oni dokazovali? -Zdaj, potrebna sredstva,
ki so rezervirana v proračunu, so bila že seveda javno komunicirana.
Mi določene simulacije smo naredili. In dodatno jih bomo osvežili
na dan, ko bo ta zakon na Vladi sprejet, namreč vemo, da se je od
petka, ker ta shema je bila najprej predstavljena v petek na petem
sestanku vladne skupine z gospodarstvom. Jaz mislim, da smo
dobili, vsaj po mojih informacijah, zelo dober in pozitiven odziv od
predstavnikov vseh gospodarskih združenj. Tudi cene, ki jih lahko
dosežejo določena podjetja, so bila za njih pozitivno presenečenje,
seveda pa vemo, da so nekatera podjetja že tudi zakupila določene
količine, ampak tiste količine, po informacijah, ki jih imamo iz dveh
strani, s strani elektrogospodarstva in s strani gospodarstva je približno
nekje eno tretjino potreb za naslednje leto. Te količine
večinoma znižujejo povprečje, ampak zaenkrat komuniciramo realen
povprečni scenarij za povprečnega odjemalca. -Torej, včeraj je že
predsednik vlade pozval gospodarstvo naj začnejo s sklepanjem pogodb
oziroma pridobivanjem in potem tudi s sklepanjem pogodb. Jih zdaj po tem,
kar je do zdaj znanega tudi vi pozivate, kaj pravite, naj še malo
počakajo, nekaterim se že izteka čas in pa še to, kaj bo sprejeto drugi
teden za plin? -Ja. Pravzaprav smo se z gospodarstveniki dogovorili že
v petek na sestanku, ki smo ga imeli na Ministrstvu za infrastrukturo,
oba z ministrom Hanom sva rekla, da tisto, tisti moratorij, če mu tako
rečem, poziv predsednika vlade, da če je le možno, naj počakajo,
da ta moratorij se je v petek končal. Da naj postanejo aktivni in da naj
skladno s svojimi zmožnostmi aktivirajo svoje nabavne procese,
da naj vendarle podjetja ponovno aktivirajo svoje procese.
Ne nabave, ampak tudi t.i. procese tveganja. Naj začnejo zbirati
ponudbe. Hkrati sem imel ta isti dan tudi sestanek z elektro gospodarstvom
in tudi pozval podjetja, da naj bodo pripravljena na povpraševanja
s strani odjemalcev in kolikor imam informacije od včeraj, se prve
pogodbe in prve ponudbe že sklepajo. -In kaj še čaka gospodarstvo?
Kakšno pomoč glede energetske draginje? -Danes smo sprejeli
izhodišča, ki jih morajo ministrstva pripraviti za naslavljanje električne
energije. Naslednji teden ali pa najkasneje mogoče kakšen teden
kasneje pa izhodišča za plin. Tudi plin bo šel po istem, po isti metodi,
po isti shemi. Se pravi, najprej po metodi nabave po tržni ceni in potem
povračila na podlagi sheme, ki je nekako že uveljavljena in trenutno
poteka, preko institucije Spirit. -Kaj pa tistih 170 do 250 evrov za
megavatno uro, kar so gospodarstveniki še prejšnji teden
govorili za elektriko? -Ja, veste ... Evropska uredba
in tudi celotna komunikacija na evropski ravni poteka tako,
da tisti odjemalec, ki bo prihranil manj kot je prehranil leta 2021,
bo upravičen do večje, do večjega povračila. Tisti odjemalec, ki bo
porabil enako, se mu povrne samo do 70 odstotkov količine.
30 odstotkov količine, tako je evropska uredba, ki je bila sprejeta
28. oktobra tako predvideva, 30 odstotkov količin oziroma vse kar
bo porabil nad 70 odstotkov bo moral plačati po tržni ceni.
Naša zaveza je bila, da vse, kar omogoča evropska uredba,
da to tudi spravimo v maksimalni možni meri do odjemalcev.
Namreč, evropska uredba tudi omogoča, da v kolikor je strošek energije
v končnih stroških manj kot tri odstotke, je upravičen do
50-odstotnega povračila. V kolikor je strošek nad tri odstotke je omogočeno
povračilo 65 odstotkov. In v kolikor je strošek nad tri odstotke in je
deležen tudi posebnega sektorja, je možno povračilo 80 odstotkov,
kar pomeni, da bomo vse te odstotke, ki so tudi omogočeni skozi evropsko
uredbo prenesli tudi do slovenskega odjemalca. -Še to, če prav razumem,
gospodarstvo, bo zdaj vam, torej ministrstvu, vladi, kakor koli,
moralo dati kakšne izračune, koliko so porabili lani, koliko so letos?
Ne. Zakon bo predvideval formulo in pa kriterije, ki so določeni
v evropski uredbi. In te kriterije bomo v popolnosti prenesli tudi
v našo zakonodajo, to pomeni, da bodo pogoji izenačeni. Naš apel,
elektrogospodarstvu, je bil, da se obnaša zelo racionalno
in da ne ponudijo maksimalno mogoče tržne pogoje. Glede na to,
da mehanizem evropskih borz še vedno ni ukročen v smislu zamejevanja cen,
se zna zgoditi, da bodo mogoče tukaj ročnost veljavnosti ponudb krajše,
kot so bila v preteklih letih, ker je dinamičnost spreminjanja cen iz dneva
v dan oziroma iz ure v ure drugačna in temu se bo pa treba prilagoditi.
Bo pa to trajalo, torej celo prihodnje leto, torej do konca leta?
Jaz mislim, da teh podjetij ni tako veliko. Elektrogospodarstva so se ves
ta čas, mesec, dobršen del meseca septembra in pa celoten mesec
oktober, ki je bil manj aktiven, ker so podjetja čakala na ta
trenutek, so se pripravljala in jaz mislim, da so zelo dobro
pripravljena, da lahko poservisirajo vse ponudbe in vse
pogodbe do odjemalcev.
Hvala lepa. Na spletu ni nobenega novinarja, tako da smo s tem končali
novinarsko konferenco, tako da minister, hvala. -Hvala.
Hvala, kolegici novinarki in vsem želim lep dan. -Hvala lepa.