Dober dan, lepo pozdravljeni, Predlagam, da začnemo, ker vidim,
da ste že vsi zbrani. Najprej bo z nami minister Luka Mesec,
ki bo predstavil nov draginjski dodatek. Tokrat je namenjen
aktivnemu prebivalstvu. Tako da izvolite, minister.
Hvala in lepo pozdravljeni. Kot smo napovedali,
vlada budno spremlja razmere, povezane z energetsko
in draginjsko krizo, in naše ministrstvo,
ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve,
ima pri tem ključno nalogo, da gradi jezove, ki preprečujejo,
da bi zaposleni reveži, ljudje z različnimi stiskami
ali pa tudi tisti, ki so trenutno srednji razred, zaradi draginje
padali v krizo. Vsi ukrepi, ki jih sprejemamo,
so odmerjeni in glejte jih kot kamenčke v mozaiku.
Ne bomo šli z nobeno veliko reformo, da bomo razdelili,
ne vem, kar milijardo evrov med ljudi, pač pa bomo
z zelo targetiranimi ukrepi, "mic po mic" gradili te jezove,
da preprečujemo, da bi ljudje padali v revščino.
Prvi dodatek, ki smo ga uvedli poleti, je dodatek za revna
gospodinjstva, ki ga bodo dobili revni upokojenci in tisti ljudje,
ki živijo daleč pod pragom tveganja revščine.
Dobili ga bodo kot gospodinjstva, omogočal pa jim bo,
da bodo lažje preživeli to zimo. Danes smo sprejeli drugi paket
v sklopu draginjskih dodatkov, in sicer bomo v novembru,
decembru in januarju podvojili otroške dodatke. Ta pomoč
torej targetira družine, ljudi z otroki,
odmerjena pa je tako, da dobijo tisti z manjšimi prihodki več.
V prvem razredu, gremo po sistemu obstoječih
otroških dodatkov, v prvem, najnižjem razredu,
bo družina za vsakega otroka prejela po 120 evrov mesečno
dodatka na že obstoječi otroški dodatek. V najvišjem,
devetem razredu, bo vsaka družina prejela
po 20 evrov dodatka za vsakega otroka v teh treh mesecih.
Namen je, da s tem dodatkom zajamemo tiste, ki v prejšnjem
dodatku niso bili dobro zajeti, to so predvsem revni zaposleni,
ki preživljajo otroke. Kot vemo, se vse draži.
Draži se hrana, draži se energija, dražijo se stroški vzdrževanja otrok
in zato se nam zdi prav, da med zimo poskrbimo za to,
da bodo ljudje z otroki, družine to zimo lažje preživeli.
Hvala lepa. Zdaj pa prosim kolege novinarke in novinarje,
če stopite tja do mikrofona in zastavite vprašanje
in se tudi predstavite. Če je kakšno vprašanje na to temo.
Anže Božič, POP TV. Gospod minister, koliko je težek
vse skupaj ta ukrep, pa če lahko odpremo že kar mogoče
še kakšno drugo temo, slišimo, da je tudi odločitev
o boxerjih sprejeta, pogodba "skenslana",
če lahko po domače rečem, je verjetno to na zadovoljstvo
Levice torej. -Tako. Ta dodatek je težek
60 milijonov evrov, in sicer po 20 milijonov mesečno.
Se pravi novembra, decembra in januarja bodo revni zaposleni,
družine z otroki prejeli po 20 milijonov evrov skupaj
oziroma 120 evrov na vsakega otroka
med najrevnejšimi družinami in navzgor po razredih,
najvišji 20 evrov na otroka v najvišjem razredu. Drži,
danes smo imeli oziroma še poteka prvi vrh koalicije
tukaj na Brdu, kjer smo sprejeli precej pozitivnih stvari.
Nadaljuje se odstranjevanje žice z meje, nadaljujejo se ukrepi
proti draginji in danes je bila s strani ministrstva za obrambo
predstavljena revizija pogodbe nakupa oklepnikov 8X8 Boxer,
ki je ugotovila, da je ta nakup negospodaren in bo zato preklican.
Tega ne bi obširneje komentiral, ker za mano pride Marjan Šarec,
minister za obrambo, ki vam bo povedal vse,
kar je treba o tem vedeti.
Lahko ... Ja, bom jaz postavila. Gregor Drnovšek vas sprašuje,
kakšno je mnenje Levice. -Levica seveda preklic pogodbe
pozdravlja. To je tudi konec koncev ena od stvari, kjer veste,
da smo si mi prizadevali že v prejšnjem mandatu,
da do nakupa sploh ne bi prišlo in v koalicijskih pogajanjih
smo bili zelo veseli, da smo uspeli to zavezo vnesti
v koalicijski sporazum in lahko rečem, da je z današnjim dnem
tudi uresničena. -Še kakšno vprašanje? Do mikrofona.
Jaz bi imel samo še ... Luka Mlakar, Večer.
Imel bi samo še eno vprašanje v povezavi s predsedniškimi
volitvami. Predsednica Socialnih demokratov Tanja Fajon
je rekla, da ste včeraj govorili, da je predstavila kandidaturo
Milana Brgleza. Kako je zdaj s tem? Boste ta predlog predstavili
članom stranke, poslancem, glede na to, da imate odprte,
evidentirane postopke za vašega kandidata? -Tako je.
S Tanjo sva včeraj govorila po telefonu, kjer mi je pač
podala pobudo, da podpremo Milana Brgleza kot skupnega
koalicijskega kandidata. Sam bom ta predlog prenesel
članom stranke, in sicer v začetku naslednjega tedna
se bomo odločili, kako bo Levica pristopila
k predsedniškim volitvam. Do takrat pa imamo odprte postopke.
Prosim, Anže, če stopite do mikrofona. -Kakšen kandidat
je Milan Brglez, kako ga vi osebno vidite, kaj boste predlagali
stranki? Ste vodja stranke. -Jaz Milana Brgleza cenim.
Z njim, lahko rečem, da sva tudi dolga leta,
ko je bil predsednik državnega zbora, zelo dobro sodelovala
in v taki luči ga bom seveda tudi predstavil članom stranke.
Je pa odločitev sveta stranke, kako na predsedniške volitve iti,
ali s svojim kandidatom ali s podporo kateremu od zunanjih.
Še kakšno vprašanje za gospoda Mesca? Če ne ... Ni?
Hvala, minister. -Hvala. -In kot ste lahko že sami ugotovili,
je naš naslednji sogovornik Marjan Šarec, saj se je vlada
danes seznanila z revizijskim poročilom o smotrnosti nabave
bojnih kolesnih vozil 8X8 za potrebe Slovenske vojske
in sklenila, da se bo Slovenija umaknila iz programa Boxer.
Zato zdaj vabim k besedi ministra za obrambo, da pove,
kaj takšen sklep vlade pomeni. Izvolite, minister. -Lep pozdrav
vsem skupaj. Kot ste seznanjeni, je vlada sprejela,
se opravičujem, je vlada sprejela naslednje sklepe, in sicer
prvi sklep pravi, da se je Vlada Republike Slovenije seznanila
z revizijskim poročilom o smotrnosti nabave bojnih kolesnih vozil 8X8
za potrebe Slovenske vojske. Potem drugi sklep pravi:
Vlada Republike Slovenije je sklenila, da se Republika Slovenija
umakne iz programa Boxer ter nalaga ministrstvu za obrambo,
da o tem obvesti Organizacijo za sodelovanje pri skupnem
oboroževanju s kratico OCAR in izvede vse ustrezne
nadaljnje postopke. Potem tretji sklep:
Vlada Republike Slovenije nalaga Ministrstvu za obrambo,
da do 31. 12. 2022 pripravi rešitev za oblikovanje zmogljivosti
srednje bataljonske bojne skupine in srednjega bojnega izvidniškega
bataljona, pri čemer naj zasleduje cilj, da se prihrani vsaj
400 milijonov evrov glede na dosedanje ocene,
ki jih omenja revizijsko poročilo. Četrti sklep pa pravi,
da Vlada Republike Slovenije s sprejetimi sklepi
in revizijskim poročilom o smotrnosti nabave bojnih
kolesnih vozil 8X8 seznani odbor državnega zbora.
To so sklepi, današnji sklepi vlade, in sicer
revizija kot taka je bila zaključena v preteklem tednu.
Najprej smo jo proučili na ministrstvu za obrambo
in potem smo jo tudi danes predočili vladi, vlado obvestili.
Sama revizija oziroma samo gradivo revizije
ostaja pod oznako tajno oziroma interno, ker so takšna določila,
tudi mednarodna določila, se pravi tudi OCAR-ja
in drugih inštitucij, zato celotne revizije ne moremo
javno objaviti, je pa kratek povzetek, pa bo javen
in verjetno ste ga že tudi prejeli in se bo tudi javnost
z njim seznanila. Se pravi pogodba,
ki je bila podpisana 11. 5. 2022, ima vrednost
281, 5 milijonov evrov brez DDV in vključuje tudi logistični paket,
razvojne stroške in stroške vodenja projekta,
v to pa ni všteta komunikacijska oprema, ki znaša po oceni
še najmanj 13,5 milijonov evrov brez DDV.
K skupni pogodbi oziroma vrednosti je treba dati
še morebitno eskalacijo oziroma eskalacijska klavzula določa,
da je le-ta lahko do 2,8 odstotka letno,
se pravi, da bi se naslednje leto lahko zadeva še podražila.
Potem pa seveda mora Slovenija ostalim državam plačati
7.200.000 evrov za razvojne stroške
in za administrativne stroške tri milijone evrov.
Revizija, to je notranja revizija ministrstva za obrambo,
je revizija smotrnosti in je ugotavljala smotrnost
tega nakupa, pri čemer
pa revizija ne more podati mnenja,
ali je nakup smotrn ali ne, ker se je izbralo eno vozilo
in se drugih ponudb niti ni gledalo, ugotavlja pa,
da je bila izbrana najdražja možna varianta.
Tako da je danes vlada sprejela odločitev,
da se iz tega programa umaknemo, kar je bila tudi zaveza
v koalicijski pogodbi. Toliko na kratko. Če so kakšna
vprašanja ... -Tako je. Postopek kot prej, pred mikrofon.
Anže Božič. -Še enkrat. Se pravi koliko pa je strošek
odstopa Slovenije od te pogodbe? In pa drugo, Matej Tonin
se je že oglasil na Twitterju, pravi, da gre za izjemno škodljivo
odločitev vaše vlade, ki da nima strokovnih argumentov,
ampak samo trmasto politično dokazuje, da nasprotujete vsem
odločitvam prejšnje vlade. -No, tega ne mislim komentirati,
ker je pač to stvar politike. Mi smo izvedli strokovno
notranjo revizijo, ki je podala svoje ugotovitve.
Ne vem, v čem bi bila ta odločitev škodljiva. Dejstvo je,
da je potrebno povedati, da teh 45 naročenih vozil
še ne izpolnjuje kriterijev za srednjo bataljonsko
bojno skupino, tako da bi bilo treba takoj še dokupiti
vsaj 24 vozil in pa zagotovo je,
kot že revizija ugotavlja,
je bila izbrana najdražja ponudba. Tudi sklep ministrstva
iz leta 2021 oziroma usmeritev ministra,
da se pogleda še druga možna primerljiva vozila,
ni bil realiziran, torej se ni pogledalo nobenega drugega
potencialnega vozila. Tako da mi za to odločitvijo stojimo,
kar se tiče pa teh natolcevanj, da bodo zdaj slabi odnosi
z Nemčijo
pač kot državo, ki proizvaja te oklepnike, seveda to ne drži.
Odstop? Odstop? -Ja, odstop je predviden
v 20 odstotkih pogodbene vrednosti.
Po taki oceni, če smo zelo, zelo,
bom rekel, če zelo razširimo to oceno, je tam nekje
70 milijonov evrov lahko. Seveda pa ne morem
prejudicirati, ker bo to še stvar postopka.
Naprej, še kakšno vprašanje? Gregor Drnovšek, TV Slovenija.
Torej glede na slišano oziroma
predvsem na to odstopno klavzulo, torej 70 milijonov evrov,
smo slišali, ali boste glede te smotrnosti in tega podajali
tudi kakšne kazenske ovadbe oziroma iskali odgovornost
za podpis take pogodbe? -Ja, kot sem rekel,
revizija je bila revizija smotrnosti, ni iskala nekih
napak oziroma ni našla nekih napak pri samem postopku.
Tukaj gre pač za neko subjektivno politično odločitev
pretekle vlade. Kot veste, je prejšnja vlada,
se pravi naša prejšnja vlada ta nakup zaustavila
ravno iz teh razlogov, ki jih navajamo danes.
Kar se pa tiče sedaj ugotavljanja odgovornosti
in drugih zadev, je pa tukaj prezgodaj govoriti o tem.
Torej boste potem, kot ste rekli, v prvem ali drugem sklepu,
da vas je vlada, nekako MORS za 400 milijonov ...
Kako ste rekli, da morate najti prihranek za 400 milijonov.
Ste lahko pri enem od sklepov, lahko še enkrat poveste
ta stavek? -Ja, da se poišče drugo rešitev, se pravi sklep
je natančno tak, da se pripravi do 31. 12. 2022 rešitev
za oblikovanje zmogljivosti srednje bataljonske skupine,
pri čemer naj zasleduje cilj, da se prihrani vsaj
400 milijonov evrov glede na ugotovitve revizije
oziroma opcije. -Torej bo zdaj nekje vrednost nakupa,
ki ga boste vi zasledovali, kakšna? Ste lahko nekje,
imate kakšno oceno okrog tega? -Ne, v tem hipu je to še
absolutno prezgodaj. Mi smo danes dobili navodilo vlade,
se pravi te sklepe, da se lahko sploh začnemo kar koli pogovarjati.
Še enkrat. Nekje do 70 milijonov bo lahko torej šlo,
če lahko malo parafraziram, v nič. -Ne, ta številka
ni eksaktna, povedal sem, da je ta številka zelo razširjena,
drugače pa je težko govoriti o konkretnih številkah,
ker bo to še stvar postopka. Tako da ne vzeti te številke
zdaj za svete. To je pač samo neka, če preračunamo,
okvirna glede na pogodbeno vrednost in glede na odstotek
pogodbene vrednosti, ki je naveden, če se od pogodbe
odstopi. -Ampak samo še to moramo razčistiti.
Torej 281 milijonov plus teh 13 milijonov plus neka dva odstotka
na letni ravni. Koliko je bila zdaj vse skupaj vrednost te pogodbe?
Ker potem nam ne gre v račun nekje teh 400 milijonov prihranka.
Zdaj ne vem, ali jaz ne razumem ali ... -Vrednost ... Ja,
vrednost pogodbe je bila 281,5 milijona brez DDV-ja.
Temu je treba še to prišteti. Potem komunikacijskega sistema
ni v vozilih in potrebno bi bilo dokupiti še
13,5 milijonov vreden komunikacijski sistem.
Tako da, kaj nam to pove? To nam pove, da ta vozila
niso kupljena "off the shelf", kot se reče, ampak so tukaj,
kot sem rekel, vključeni še razvojni stroški in je velik dvom
in upravičen dvom, ali so bila ta vozila že preizkušena v praksi.
Kajti resolucija o opremljanju slovenske vojske jasno nalaga,
da se kupujejo vozila, ki so že preizkušena na terenu.
Pri te vozilu se pa poraja vprašanje, če to dejansko drži
in zato, tudi to je eden izmed razlogov, da se odstopa
od te pogodbe in se teži k temu, da se kupuje vozila
vedno "off the shelf". se pravi ko vozilo kupite,
ga postavite na cesto in z njim peljete. To je cilj.
Ne da kupite neko vozilo, potem morate pa dokupiti še to
pa še ono pa še oborožitvene postaje pa tako naprej.
Se pravi to je cilj vsega in zato se tudi potem ocenjuje,
ali je to smotrno. Zdaj, kaj je za nekoga smotrno,
je pa seveda subjektivno vprašanje in prejšnja vlada se je pač
odločila, da je to smotrno in da se gre v ta nakup,
čeprav smo mi opozarjali, da ... In nenazadnje
še v prejšnji vladi tudi ta nakup ustavili zaradi vseh teh vprašanj.
Še kakšno vprašanje? Ja, še nekdo.
Gašper Lubej, Al Jazeera. Jaz se opravičujem,
ampak tukaj številke nekako ne grejo skupaj, če vendarle lahko.
Če imate navodilo, da 400 milijonov evrov prihranite,
nam hočete povedati, da pa ne veste, koliko je sedanji nakup vse skupaj,
vsaj približno, vreden? Se pravi ne veste, od česa boste
400 milijonov odštevali? -Sedanji ... -Ker če je to 300,
400 milijonov, potem smo na ničli na koncu. To prosim. Hvala.
Ne, ne. -Ne, samo toliko, da bo jasno, ker ne gre skupaj.
Ne, ne, glejte, gre za to, da mi, če smo ugotovili,
da ta nakup za nas ni smotrn, seveda moramo iskati alternativo,
ki bo bolj smotrna. In navodilo vlade je danes,
da je to vsaj 400 milijonov evrov prihranka, ko bo ta bataljonska
bojna skupina realizirana oziroma ko bo dokupljena
oziroma vzpostavljena. -Še kakšno vprašanje?
Tako da danes govoriti ... Danes vam težko govorim jaz
o eksaktnih številkah. To še nič ne pomeni,
ker danes je začetek postopka. Danes je začetek postopka
in postopek se bo odvijal v naslednjih mesecih.
Samo še to moram razčistiti. Torej to govorimo zdaj za 45,
vi pa verjetno govorite zraven, da bi morali še 24,
če sem vas prav razumel, še 24 ... -Ja, po tem programu,
če bi šli po programu Boxer naprej, 45 vozil Boxer
ne zadosti kriterijem srednje bataljonske bojne skupine
in bi morala prejšnja vlada biti toliko poštena pa bi povedala,
da še ni kupila vsega. Mi pa govorimo o pregledu
alternativnih verzij in tudi seveda o številu vozil.
Mi nismo prepričani, da je to število vozil,
ki je danes določeno, da je to pravo število
in bi se ga dalo verjetno še kaj zmanjšati.
Torej vi pravite, še 24 bi jih pa morali še dodatno kupiti.
Po tem obstoječem. Če bi se mi držali zdaj te pogodbe,
da ne odstopimo od nje, da kupujemo boxerje, bi,
če ne bi hoteli metati peska v oči Natu in javnosti in vsem,
bi morali še dodatna vozila kupiti, zato da bi zadostili
tem kriterijem. -To bi verjetno potem zneslo, kaj, 150 novih
milijonov približno. -Ja, to je seveda še dodaten znesek
na posamezno vozilo, tako da bistvo vsega je,
da teh 45 vozil, ki je naročenih, ne pomeni,
da mi kupimo teh 45 vozil in zdaj imamo srednjo bataljonsko
skupino. Daleč od tega. -Še kakšno vprašanje?
Ne. Se vam zahvaljujem in vam želim lep dan.
Hvala.