Lep pozdrav še z moje strani. Danes smo imeli prvo srečanje
vseh političnih strank s stroko, na eni strani energetsko,
na drugi strani makroekonomsko stroko. Nahajamo se pač
v eni precej izjemni situaciji in predstavljeni so bili
na eni strani tako ukrepi, kako blažiti bodočo situacijo,
in na drugi strani, kaj so lahko posledice.
Moram reči, da sem zelo zadovoljen s tem, da je bila debata ne samo
strokovna, ampak konstruktivna s strani vseh udeležencev.
Nadejam se, da bo to mogoče dober temelj za razpravo o najtežjih
vprašanjih za državo tudi v bodoče. Praktično med političnimi strankami
danes ni bilo nobenih razhajanj glede tega, kako ukrepati,
in da moramo ukrepati hitro in odločno, zato da najprej
zaščitimo najranljivejše, v tem primeru prebivalstvo,
tudi s ciljnimi ukrepi, na drugi strani pa, da v tem naslednjem koraku
seveda ne pozabimo na gospodarstvo in da poskrbimo v enem delu tudi
za to, da se gospodarstvo ne zaustavi. Tisto, kar se mi zdi
še posebno pomembno, je, da je bil danes predstavljen s strani
energetske stroke t. i. načrt Evropske komisije
oz. evropskih plinskih operaterjev, kako preživeti prihajajočo zimo
brez redukcij tudi v primeru, če se dobava ruskega plina
v celoti zaustavi. Ta načrt je pomemben. Zakaj?
Zato ker nam daje v resnici smernice, kako naj se potem vsaka država
članica posebej pripravi, da bomo lahko te robne pogoje izpolnili,
da ne pride do zaustavitev dobave končnim odjemalcem. Ne govorim samo
o gospodinjcih, ne govorim samo o zaščitenih odjemalcih,
ampak vseh, tudi industriji. Ta načrt je zelo pomemben,
ker je dobra novica za gospodarstvo. Nihče v Evropski uniji nima interesa,
da bi se zaustavilo evropsko gospodarstvo in vsi ukrepi,
ki gredo v to smer, jih seveda pozdravljamo. Moramo biti sicer
pripravljeni na najslabše, ampak hkrati pa delamo, kot da bomo
lahko normalno živeli skozi to zimo.
Ta današnji posvet ni bil zadnji, ravno obratno, bil je prvi.
Napovedan je, napovedali smo, da bi se v podobni sestavi dobili
konec avgusta. Do takrat bomo že pripravili določene interventne
zakone, s katerimi bomo seznanili tudi opozicijo, vnaprej,
pred odložitvijo v državni zbor, in iskali njihovo soglasje
z namenom, da gremo po najhitrejši možni proceduri skozi državni zbor
z ukrepi, ki morajo stopiti v veljavo pred ogrevalno sezono,
se pravi, pred 1. oktobrom, zato ker je tudi regulacija cen namenjena,
da začne s 1. septembrom. Kaj vsebujejo ti ukrepi,
ki so bili danes tu na kratko predstavljeni?
Dva tipa sta: na eni strani izenačitev vseh odjemalcev
med seboj, se pravi vsi gospodinjski odjemalci, tudi če živijo v blokih,
tudi če kupujejo električno energijo od upraviteljev, ali pa plin
od upraviteljev ali skupinskih kotlovnic, jih želimo s spremembo
zakonodaje izenačiti. Prejšnjo zimo je bil to velik problem,
ker so se cene zelo razlikovale med tistimi odjemalci, ki so lahko
neposredno kupovali od dobaviteljev, in tistimi gospodinjskimi
odjemalci, ki so to morali početi v blokih od upraviteljev.
Razlike v cenah so bile 1 : 4, in to moramo izenačiti,
to diskriminatorno obravnavo. Na drugi strani pa je tudi
interventna zakonodaja na temo znižanja stopnje DDV-ja za vse
energente, ne samo za električno energijo, ne samo za zemeljski
plin, ampak tudi kurilno olje, lesno biomaso ipd. Zakaj?
Zato da bomo spet izenačili dobrobit za vse odjemalce ne glede na to,
kakšen vir imajo. Nekateri se ogrevajo na druge vire in želimo
s spremenjeno, znižano stopnjo DDV-ja doseči vse in tudi zato
rabimo zakon. In ti dve konkretni zakonski iniciativi sta bili
predstavljeni, računam, da ker ni bilo nobenih nesoglasij, da bosta
tudi lahko šli skozi parlament po skrajšani proceduri.
Naslednji ukrepi; nekateri bodo predstavljeni že jutri,
nekateri v naslednjih tednih, se pa tičejo same regulacije
energentov. Jutri imamo konkretno na vladi regulacijo zemeljskega
plina, kjer bomo ravno tako po zgledu električne energije
zamejili zgornjo ceno za prihajajočo zimo na nivo,
ki je vzdržen in bistveno pod nabavnimi tržnimi cenami
in ki bo veljal za t. i. zaščitene kategorije. Pri zemeljskem plinu
so zaščitene kategorije ne samo gospodinjski odjemalci in mala
podjetja, ampak tudi določeni javni zavodi, ki izvajajo javne
storitve, kot so npr. bolnice. Ti ukrepi pridejo jutri,
mislim pa, da bomo predstavili v kratkem tudi ukrepe konkretnih,
zelo ciljnih draginjskih dodatkov za kategorije, ki to še posebej
potrebujejo. Enako kot pri električni energiji bodo ukrepi, ki bodo
izhajali iz regulacije zemeljskega plina, dosegli vse, se pravi,
cene se znižajo s 1. septembrom za vse odjemalce zemeljskega plina.
Ne za vse enako, ampak vsi bodo deležni teh ukrepov, še posebno
z naslova znižanja DDV-ja.
Toliko na kratko o današnjem dnevu. Še enkrat, bilo je zelo
konstruktivno. Žal nas je k temu prisilila kriza, ampak je to mogoče
tudi konec koncev dober temelj za naprej, za kakšna druga področja.
Ne ideološka, kakšna druga področja, ki se tičejo vseh državljank
in državljanov enako.
Rekli ste, da si želite politične enotnosti pri sprejemanju ukrepov
proti draginji, govorili ste o opoziciji, da vsi skupaj
sodelujete. Ste danes dobili kakšna bolj konkretna zagotovila,
da bi se to lahko uresničilo, ali zgolj te izjave na mogoče
deklarativni ravni? -Glejte, najprej, ko ponudiš roko,
ne zahtevaš garancije, tega tudi nismo naredili in tudi nimamo namena.
Naš namen je bil, da popolnoma, v strokovnem dialogu predstavimo
najprej situacijo, svetovno in globalno in položaj Slovenije
v njej in hkrati napovemo, kje pričakujemo, zaradi ljudi,
ne zaradi nas, da najdemo skupno pot z opozicijo. To smo napovedali.
Čas bo zelo v kratkem pokazal, kakšen je odnos. Jaz sem optimist,
zaradi tega ker so bili odzivi pozitivni, zato ne pričakujem nobenih
zapletov na tem področju in tudi ne rabim nobenih garancij,
ker konec konec verjamem, da se vsi zavedamo, da gre za korist ljudi.
Omenili ste znižanje DDV-ja. Koliko bi to znižanje znašalo,
in če sem vas prav razumela, bo vsaj v tej prvi fazi gospodarstvo,
podobno kot električni energiji, tudi pri plinu prepuščeno samo sebi?
Ker iz gospodarstva se že slišijo pozivi, da bo to prineslo
reorganizacijo dela, reorganizacijo proizvodnje in posledično morda celo
odpuščanja, in opozarjajo, da če bodo prepuščeni sami sebi,
tega ne bodo ... -Poslušam zelo natančno, kaj gospodarstvo sporoča,
ampak najprej in prvenstveno, ne samo zato, ker nam to nalaga
zakonodaja, ampak zato, ker je tako pravilno, moramo poskrbeti za najbolj
ranljive. To so gospodinjstva, mali podjetniki in tisti, ki izvajajo
javno storitev. Najprej moramo narediti to. To je prvi korak.
Kar se gospodarstva tiče pri zemeljskem plinu, se vsi od njih,
ne glede na to, po kateri ceni so zakupili zemeljski plin,
in tukaj obstaja med njimi ogromna razlika.
Ampak vsi se pa bojijo ene same stvari, in to je, da bi bila
dobava prekinjena. Torej, to je naslednji korak. Poskrbeti moramo
z vsemi možnimi ukrepi, da ne pride do prekinitve dobave.
Ko bomo poskrbeli za cenovni nivo najranljivejših in za ustrezno
dobavo gospodarstvu, ostane tako malo problemov, da ne bo nobenega
odpuščanja. Kar se tiče
stopnje DDV-ja, kot sem napovedal, nameravamo znižati stopnjo
iz 22 na 9,5 % za vse energente,
ki se uporabljajo za ogrevanje, to pomeni od električne energije,
zemeljskega plina, kurilnega olja, lesne biomase in daljinske toplote.
Kaj pa prehrana? Zdaj te košarice izdelkov še ni, vsaj jaz je nisem
opazil. Bodo ti dodatki, ki so namenjeni socialno šibkim,
bo to nekako namenjeno za prehrano ali boste cene ...
Glejte, jaz verjamem, da bi vedno želeli vedeti še kaj več.
Danes se o tem nismo pogovarjali. To ne pomeni, da o tem
ne razmišljamo in na tem delamo. Veste, da imamo zunaj razpis
zavoda za blagovne rezerve, s katerim nameravamo napolniti,
podvojiti v resnici, blagovne rezerve na področju pšenice. Zakaj?
Ker se iz vseh analiz kaže, da je ravno pšenica tisti inflatorni
dejavnik, ki vpliva v resnici na prehrano tudi na ostalih področjih.
Ti ukrepi ... pri prehrani bomo šli z drugim načinom. Imamo najprej
mehko regulacijo s košarico, ta bo ravno tako septembra.
Vsi ukrepi so tempirani na september. Zakaj? Ker med poletjem
ne računamo, tudi zaradi potrošnje, ki je popolnoma drugačna,
da bi lahko sploh prijeli. V septembru bomo imeli tudi košarico
znano in to je mehka oblika regulacije, hkrati bomo pa imeli
zaloge za varnost. Vedno kombiniramo varnost z regulacijo cen.
Zaenkrat se ne kaže potreba, da bi na področju prehranskih
izdelkov šli z regulacijo cen, to tudi najverjetneje ne bi bilo
učinkovito, še manj bi bil žal učinkovit spust DDV-ja na področju
hrane. Na področju hrane bodo ravno dodatki tisti, s katerimi bomo
poskušali pomagati tistim, ki bodo pomoči dejansko potrebni,
pri čemer, poudarjam že sedaj, da je v preteklosti mogoče bilo
preveč poudarka - in iščemo pot iz tega - samo na socialnih
kategorijah, medtem ko je bilo aktivno prebivalstvo, delovno
aktivno prebivalstvo, ki ima ravno tako lahko, nekateri zelo velike
izzive z draginjo, izpuščeno iz dodatkov kot takih. Iščemo pot,
kako bi tudi to, tudi ta del prebivalstva, delovno aktivnega,
ki pač potrebuje pomoč, vključili v te sheme.
Jaz imam še eno vprašanje zunaj tega, kar ste se danes pogovarjali,
zelo pomembno. Precej težka situacija na Goriškem, Krasu, lahko
kar koli poveste, kaj boste storili ... tiste, ki pomagajo
oz. tiste, ki so se znašli v stiski. -Ja, vi veste, da je v tem trenutku
minister za obrambo na Krasu, pričakujem njegovo poročilo,
ampak sem bil tukaj, torej ga nisem mogel sprejeti. Če bom zdaj
kar koli komentiral, bom komentiral na pamet. Tega ne želim početi,
zato bom najprej dobil njegovo poročilo, potem pa lahko tudi
to komentiram. -Hvala. -Hvala.