Lepo pozdravljeni, predstavniki medijev,
predstavili bomo poročilo o vladavini prava, s katerim
se je danes seznanila vlada. Včeraj veste, da ga je predstavila
Evropska komisija in poročilo vsebuje pregled stanja
na štirih področjih: neodvisnost pravosodja,
nacionalni okvir za boj proti korupciji, pluralizem
in svoboda medijev in institucionalne zadeve
ter ravnovesje vej oblasti. Letos poročilo prvič vključuje
tudi priporočilo komisije za vse države članice,
kar vlada seveda pozdravlja. Slovenija je prejela šest
priporočil, ki jih bo temeljito obravnavala in jih uskladila
povsod, kjer so bile prepoznane potrebe po izboljšavah.
Komisija v poročilu ocenjuje stanje v preteklem letu,
podaja objektivne ugotovitve, ki so kritične, a žal odražajo
realno oceno stanja. Kritične ocene in priporočila
za izboljšanje stanja niso nepričakovana, in tudi ne
presenečajo. Lahko bi rekli, da poročilo opozarja na vse
tiste zaskrbljujoče poteze, na katere smo v preteklih dveh
letih opozarjali v opoziciji, na katere je opozarjala civilna
in strokovna javnost in na katere so opozarjali
tudi številni državljani in protestniki. Dejansko gre
za poročilo o delu prejšnje vlade, gre za oceno dela,
ukrepov in političnih usmeritev prejšnje vlade, kjer so se
po ocenah komisije razmere v Sloveniji precej poslabšale.
Naša vlada je s hitrostjo ukrepanja pokazala hitro
zavezanost k spoštovanju pravne države, spomnila bom,
da smo že na prvih sejah vlade naredili korake za izboljšanje
stanja pravne države, ministrske kolegice in kolegi
bodo vsak s svojega področja delovanja predstavili ugotovitve
poročila in pa seveda omenjene korake in kar se tiče naslednjih
korakov, lahko rečem, da bo Ministrstvo za zunanje
zadeve, kot nosilno ministrstvo, vse pristojne resorje in organe
zadolžilo, da podrobno analizirajo ugotovitve,
pripravijo predloge ukrepov za uresničevanje priporočil,
ki jih je pripravila komisija in pa seveda časovnico
za izvedbo teh ukrepov. Na osnovi tretjega letnega poročila
bo jeseni v dialogu o vladavini prava med pristojnimi evropskimi
ministri potekala tudi razprava v Bruslju in takrat bomo seveda
predstavili začrtane ukrepe. V zaključku želim povedati,
da je spoštovanje pravne države za to vlado izjemnega
pomena, to je tisto, kar nas je najbolj izrazito ločevalo v odnosu
do prejšnje vlade, ki je, kot vidimo v poročilu, delala
bolj na spodkopavanju vladavine prava, in kot smo
napovedali, bo tudi vračanje v jedrno Evropo, torej okrog
držav, ki temeljne evropske vrednote spoštujejo,
dokaz, da smo močno zavezani k spoštovanju evropskih vrednot.
Partnerji v Evropski uniji, kot smo lahko slišali tudi zdaj
ob predsednikovem obisku v Berlinu in tudi ob mojem nedavnem
obisku v Nemčiji, že zaznavajo to bistveno spremembo
in jo tudi močno pozdravljajo. Če samo zaključim, torej,
pričakovana novica je ta, da sta strokovna in civilna
javnost v zadnjih dveh letih utemeljeno opozarjali na politične
posege, v svobodo medijev, pravosodje, v policijo,
težja novica pa je ta, da moramo do jeseni predstaviti,
kako bomo stanje v Sloveniji izboljšali. Hvala lepa.
Ja, lepo pozdravljeni tudi z moje strani. Torej, dejansko
proučili smo poročilo Evropske komisije o vladavini
prava. Pregled pravzaprav že poznamo, smo ga opravili,
načrt, časovnica, tudi to je že v bistvu v pripravi.
Torej, dejstvo je, da je naša temeljna dolžnost poleg spoštovanja
zakonitosti in sorazmernosti spoštovanje človekovih pravic
in krepitev vladavine prava. Vladavina prava pomeni,
da nobena oblast ni nad pravom, ki mora biti seveda pravično
in tako seveda, da mu ljudje zaupajo, naravnano v spoštovanje
človekovih pravic. In vladavina prava zagotovo ni zastraševanje
in kaznovanje ljudi na podlagi odlokov, ki so bili sprejeti
brez ustrezne podlage v zakonu, torej, so bili prepoznani s strani
Ustavnega sodišča kot protiustavni, prav tako ni
vladavina prava zapiranje ljudi z nesorazmerno dolgo policijsko
uro in omejevanje gibanja na posamezne občine.
Vladavina prava tudi ni usmerjenje policije preko Twitterja s strani
politike in vladavina prava ni uporaba nesorazmerne sile
zoper ljudi, ki se drznejo izreči kritično na račun vlade.
Zato sva tudi midve s kolegico, ministrico za pravosodje,
pripravili spremembe uredbe o sodelovanju med policijo
in državnim tožilstvom, na ta način, da smo omogočili
ponovno, da se dopušča tudi pisno usmerjanje s strani
državnega tožilca do policista, da torej policist ni vezan na pisno
predstavitev primera in potem čakati 48 ur na pisno
usmerjanje državnega tožilca. Zakaj je to pomembno?
Zaradi tega, ker je namreč pretekla vlada spremenila istočasno tudi
zakon o organiziranosti in delu policije, četrti člen
tega zakona, ki je prinašal možnost ministru za notranje
zadeve, da je nedopustno, po našem mnenju, posegal
z usmeritvami v predkazenski postopek, ki ga je izvajala
policija, na ta način, da je lahko podal usmeritve,
namreč, bilo je določeno, da se ta njegova pristojnost
preneha takrat, ko usmerjanje prevzame tožilstvo. In ker so
v tej uredbi zapisali, da tožilec prevzame usmerjanje
takrat, ko da policiji pisne usmeritve, je bil ta čas zelo
prolongiran. Zato seveda podpiramo in pozdravljamo tudi iniciativo
oziroma predlog sprememb zakonov, ki jih je v državni zbor
vložila civilna iniciativa 8. marec, ker se nanaša tudi na spremembo
zakona o organiziranosti in delu policije ravno v tem
četrtem členu in torej ta sprememba bo že zamejila pristojnost
ministra za notranje zadeve glede usmerjanja policije
v predkazenskem postopku. Prav tako bo ta predlog civilne
iniciative ponovno vrnil avtonomijo in neodvisnost
Nacionalnega preiskovalnega urada. Namreč, lansko leto
je prejšnja vlada spremenila zakon o organiziranosti in delu
policije tudi glede avtonomije in statusa Nacionalnega
preiskovalnega urada in njegovega direktorja,
zato seveda to spremembo pozdravljamo in na ta način bo
ta sprememba prispevala še dodatno h krepitvi vladavine prava.
Prav tako seveda pozdravljamo spremembo, ki jo prinaša
zakon Inštituta 8. marec in se nanaša na odpravo
mandatov načelnikov oziroma direktorjev in vodij v policiji.
Namreč, predhodna vlada je pripravila spremembo zakona
o organiziranosti in delu policije in je bilo v parlamentu
tudi sprejeto, dobro veste, govorili smo o teh mandatih,
problem pri teh mandatih, seveda ni problem v samih mandatih,
tudi mi smo v preteklosti govorili, da se seveda strinjamo z mandati,
torej načelnikov, direktorjev, vendar morajo biti pravila,
po katerih se uslužbenci policije, torej policisti imenujejo na te
položaje, jasno določeni že vnaprej, v tem primeru pa niso
bili, namreč, zakon je določal, da pravila in merila za imenovanje
in za pridobitev položajev določa in predpiše minister,
kar je seveda nedopustno. Namreč, kolektivna pogodba
za policiste že sedaj določa v 22.č členu, da mora oziroma
da generalni direktor policije skupaj v sodelovanju s socialnim
dialogom in z obema sindikatoma pripravi karierna priporočila.
In točno ta karierna priporočila so tista, ki lahko določajo
karierni sistem v policiji, ne pa seveda minister s svojimi
prepisi. Tako da v nadaljevanju na Ministrstvu za notranje zadeve,
takoj ko bo ta zakonodajni postopek zakona, ki ga je
pripravila civilna iniciativa oziroma Inštitut 8. marec,
imamo že pripravljene tudi spremembe zakona o organiziranosti
in delu policije, ki se nanašajo na imenovanje in razrešitev
generalnega direktorja policije in v nadaljevanju tudi direktorja
Nacionalnega preiskovalnega urada, ocenjujemo namreč,
da gre v bistvu za posebna direktorja, da tako rečem,
neobičajna javna uslužbenca, ker ne želimo, da politika
še posega na tak način, kot je posegala glede imenovanja
generalnih direktorjev policije v zadnjih dveh letih, ko smo
imeli prakso, da so se pravzaprav v zelo kratkem času zamenjali
in izmenjevali trije generalni direktorji policije, ker to zagotovo
zelo slabi nek kontinuiran razvoj tako pomembne organizacije,
njeno neodvisnost in avtonomno delovanje, kot je policija.
Tako da naši predlogi seveda sprememb zakonodaje bodo šli
v tej smeri. Torej, večje neodvisnosti, večje učinkovitosti,
tako policije kot znotraj nje seveda Nacionalnega preiskovalnega
urada. Hvala lepa.
Na Ministrstvu za kulturo smo tudi preučili poročilo in se
strinjamo z nekaterimi glavnimi ugotovitvami v poročilu
o stanju pravne države na področju medijev, saj tudi
sami ugotavljamo podobne probleme. Avtorji poročila
opozarjajo, da sedaj veljavna zakonodaja v praksi ne ponuja
dovolj učinkovitih varovalk pred posegi politike v delovanje
in upravljanje javne RTV. Ravno nasprotno. In ker državni
zbor imenuje večino programskih svetnikov in nadzornike RTV,
v poročilu ocenjujejo, da obstaja zelo visoko tveganje
za poseganje politike v neodvisnost javne RTV.
Kako realno je to tveganje, je zelo nazorno pokazala trenutna
kriza na javni radioteleviziji, kjer so politično imenovani
svetniki za kandidata za direktorja Televizije potrdili glavnega
vladnega komunikatorja prejšnje vlade Uroša Urbanijo.
Programski svetniki so večkrat pokazali, da ne delujejo v interesu
javnosti ali javnega interesa, ampak izključno v interesu
političnih strank, ki so jih imenovale v programski svet.
Večkrat so posegali tudi v program in s tem tudi seveda
v imenovanje področnih urednikov in to brez podpore kolektiva.
Vse to je privedlo tudi do stavke zaposlenih na RTV-ju.
Naša vlada pa z novim zakonom o RTV Slovenija, ki bo prav danes
v državnem zboru, upošteva priporočila Evropske komisije,
saj smo, kot rečeno, podobno ugotovili že sami in zato umikamo
neposreden vpliv politike na delovanje in upravljanje javne
Radiotelevizije Slovenija. Po novem zakonu politika namreč ne imenuje
več programskih svetnikov in nadzornikov, ampak bodo nove
svetnike v svetu RTV izbrali zaposleni in civilna družba.
Na ta način pa bomo močno omejili neposreden vpliv politike
na delovanje RTV in ji vrnili avtonomijo. Avtorji poročila tudi
opozarjajo na nekatera druga tveganja na področju medijev, ki negativno
vplivajo na delovanje pravne države. Med drugim so to visoka koncentracija
lastništva v medijih, netransparentno lastništvo, kjer niso znani določeni
lastniki, netransparentna poraba javnega denarja, vse slabši delovni
pogoji novinarjev, pritiski lastnikov in tako naprej. Gre tudi za strateške
tožbe, ki se potem vlagajo proti novinarjem. Na ministrstvu smo tudi
vključeni v debato o krepitvi demokratičnih institucij v Evropski
uniji, kjer smo se med drugim zavzeli za oblikovanje učinkovitih varovalk
pred medijsko koncentracijo, transparentno financiranje medijev
in zaščito novinarjev in novinark pred političnimi in ekonomskimi
pritiski, ter tudi pred novimi načini za njihovo utišanje, kot so recimo
vdori v njihove zasebne elektronske komunikacije in pa že imenovane
strateške tožbe. Hvala lepa.
Pozdravljeni tudi v mojem imenu.
Torej, ministrstvo za pravosodje pozdravlja objavo letnega poročila
o stanju vladavine prava v Evropski uniji, in poročilo po mnenju
ministrstva odraža dejansko stanje vladavine prava v Sloveniji, ki smo
ji bili priča zadnji dve leti. Poročilo ugotavlja, da je vlada
Republike Slovenije že izvedla prve pomembne pozitivne spremembe
na nekaterih področjih. Tako je imenovala 13 državnih tožilcev,
katerih imenovanje je blokirala prejšnja vlada. Prav tako
je spremembo uredbe o posredovanju policije in tožilstva pri odkrivanju
in pregonu storilcev kaznivih dejanj, odpravila nekatere pomisleke Evropske
komisije glede posegov v odvisnost dela državnih tožilcev. S tem je bila
izpolnjena ena od prvih prioritetnih zavez – odpravi spornih ukrepov
prejšnje vlade, s katerimi se je politično nedopustno posegalo v delo
tožilstva in pa policije. In ponovna krepitev pravne države ostaja naša
absolutna prioriteta in zaveza tudi za naprej. -Hvala lepa ministricam
in državnemu sekretarju. Kakšno vprašanje? Tukaj iz studia? Ne,
tudi za zvezi ne, tako da se vam zahvaljujem za ...
Mogoče za vas, za kulturno ministrstvo, glede na to, da je danes
zakon o RTV-ju pred državnim zborom. Zanima me, kdaj je pričakovati
v bistvu še bolj obsežne popravke medijske zakonodaje in pa zakona
o RTV, razen predvsem vodstvene strukture. Zanima me tudi v bistvu,
ali se je vlada s tem zakonom tudi zavezala k višjemu prispevku
oziroma k finančni vzdržnosti RTV. -Zakon, ki bo danes v obravnavi
v državnem zboru, celostno naslavlja urejanje, upravljanje in vodenje
zavoda RTV, kjer se politika umika iz njega. Kar pa se tiče celostne
reforme zakonodaje in naslavljanja v bistvu tudi drugih problemov,
tako RTV-ja kot medijske zakonodaje, pa smo napovedali in tudi napisali,
da bo to prioriteta v prvi polovici mandata. Hvala lepa. -Hvala lepa.
Čez nekaj minut se nam bo pridružil minister za infrastrukturo in bomo
takrat nadaljevali s tiskovno konferenco. Hvala. -Srečno, hvala.
Dober dan in lep pozdrav vsem. Hvala, da ste se odzvali vabilu
na novinarsko konferenco. Kot rečeno in najavljeno, smo danes na seji
vlade omejili najvišje cene električne energije za gospodinjske
in male poslovne odjemalce, vključno z večstanovanjskimi stavbami,
ki so bile doslej med najbolj prizadetimi skupinami odjemalcev.
Regulirane cene bodo veljale od 1. septembra 2022, do 31. avgusta
2023, in so določene na 0,118 evra na kilovatno uro v veliki tarifi,
v nizki 0,082 evra na kilovatno uro v nizki tarifi in v enotni tarifi
0,098 evra na kilovatno uro. Hkrati ohranjamo že znižano 50-odstotno
trošarino, s 1. septembrom bomo dodatno znižali tudi prispevek
na obnovljive vire energije, tudi za 50 odstotkov, in zato
bo mesečni in tudi letni strošek električne energije znižan pri vseh
gospodinjskih odjemalcih in malih poslovnih odjemalcih, ne glede
na dobavitelja. Torej, če povzamem, gre za ukrep, s katerim neposredno
naslavljamo zviševanje cen energije, tako da pojasnim še enkrat,
kaj pomeni to za dotične uporabnike: za povprečnega gospodinjskega
odjemalca to pomeni okvirno od minus 15 odstotkov, to so tisti
odjemalci, ki so danes pri najcenejših dobaviteljih,
do 30 odstotkov za tiste, ki so pri dražjih dobaviteljih. Za tiste,
ki pa imajo danes najdražjo elektriko, torej tistih dobaviteljih,
ki imajo najdražje cene, pa skoraj 60 odstotkov na letnem nivoju.
V zneskih to pomeni od 110 evrov do 334 evrov prihranka za tiste,
ki imajo danes cenejšo elektriko, govorim na letnem nivoju, za tiste,
ki so pa danes pri najdražjem dobavitelju, pa to pomeni prihranek
okrog 1000 evrov letno. Upoštevajoč razmere, ki trenutno vladajo na trgu,
regulacija dodatno prinaša dodatne prihranke oziroma preprečitve
podražitve, in sicer za povprečnega gospodinjskega odjemalca še dodatno
okvirno 400 evrov prihrankov v letu 2023, pri malih poslovnih odjemalcih
pa je situacija naslednja: in sicer so prihranki z regulacijo od dva
odstotka do 37 odstotkov na letnem nivoju. Te cene, če pretvorimo
v prihranke v evrih, to pomeni 50 evrov, do 1760 evrov na letni
ravni. Dodatni prihranki, ker preprečujemo dodatna povišanja
cen pri dobaviteljih, so ocenjeni na približno 800 evrov v letu 2023.
Če vse to upoštevamo, trenutne tržne cene in tiste cene, ki naj bi jih
dobavitelji najavili za leto 2023. Kot rečeno, gre za prvi paket
ukrepov na področju električne energije, vlada bo zagotovo
obravnavala še kakšen paket, bo naslovila še bolj ciljne ukrepe
na področju električne energije, in kasneje tudi, v prihodnjih dveh
tednih, zemeljskega plina. In ko bodo končno sklenjeni tudi ti ukrepi,
jih bomo seveda predstavili javnosti. Hvala lepa. -Hvala lepa, minister.
Imamo prvo vprašanje Andreje Lončar in potem, če bo še kakšno vprašanje
tukaj v studiu.
Pozdravljeni, Andreja Lončar, N1. Mene zanima, glede na to, da ste
omejili cene, to ste omejili tako, da bodo trgovci pokrili razliko,
ker cene trgovcev so trenutno precej višje, gredo celo do 200 evrov
na megavatno uro, tako da, kdo bo pokril razliko, oziroma če vam
je uspelo to prenesti po verigi do proizvajalcev, ali kako? Hvala.
Hvala, odlično vprašanje. Ravno zaradi tega, ker smo vodili ves čas
dialog in smo iskali sinergijske učinke v naši dobaviteljski verigi.
Slovenija ima eno lepo danost, da ima proizvodnjo električne energije
v večinoma državnem lastništvu, in imamo od proizvajalca, do končnega
dobavitelja več ali manj v slovenskem lastništvu. In tukaj se dogajajo
visoke tržne cene, ki so seveda posledica geopolitičnih razmer,
ki so nam vsem znane, in pa seveda, na drugi strani vemo, da se stroški
niso temu primerno povečali. In ja, v tej dobaviteljski verigi smo
optimizirali stroške, tako da še vedno lahko prodajajo, seveda
pa z manjšimi dobički. -Še kakšno vprašanje iz studia? Tukaj imamo
še eno vprašanje. -Lep pozdrav, Marta Razboršek, TV Slovenija.
Zanima me, v bistvu, kje bomo nabavili plin? -Kar se tiče plina,
bomo in že vodimo postopke, na eni strani, kako bomo naslovili draginjo,
na drugi strani pa zanesljivost dobave in pa same oskrbe z zemeljskim
plinom. Ko bomo uskladili z vsemi deležniki, bomo te ukrepe tudi
predstavili, ali bo to v naslednjem, ali bo to čez dva tedna. -Najlepša
hvala, minister. -Še jaz imam. -Torej še zadnje vprašanje tukaj
iz studia.
Lep pozdrav! Zanima me, rekli ste, povprečni
gospodinjski odjemalec od 15 do 30 odstotkov. To govorite zdaj
o celotnem računu? -Končni račun. -Aha, končni račun. -Končni račun,
končni znesek. -Končni znesek bo od 15 do 30 nižji. -Od 15 do 30,
tako, ker imajo odjemalci različnega dobavitelja. Različni dobavitelji
imajo različne cene. Lepota pri vsem tem je, da so tisti,
ki so najcenejši danes, dali zavezo, da ne bodo dražili, in na to tudi
računamo in dodatno apeliramo. Tisti dobavitelji, ki pa imajo višje končne
cene, bodo pa s temi regulacijskimi cenami morali znižati cene in jih
prilagoditi na največ cene, ki so s to uredbo bile danes
sprejete. Lahko pa tudi nižje. -Najlepša hvala, minister. -Hvala.