Lep pozdrav vsem skupaj. Zdaj izteka se tudi naš skrajšan
mandat, naša vlada je prevzela odgovornost za izvršilno oblast
v državi dan po tem, ko je bila razglašena epidemija
in kljub temu, da je bila epidemija naš osrednji nasprotnik
v tem času, razvoj Slovenije ni zastal.
Glede na to, da se v kratkem začne predvolilna kampanja
za naslednje volitve v državni zbor, je vlada naredila
tudi neko rekapitulacijo in seštevek projektov, ki so bili
v tem času izvedeni, projektov, ki so v teku in projektov,
ki so odobreni, se pravi, da so vključeni v nacionalne razvojne
programe oziroma načrte in je za njih zagotovljeno
financiranje. Slovenija je sestavljena iz 212 občin,
ti projekti so razporejeni po celotni Sloveniji. Vlada je v tem
času tudi že obiskala vse slovenske regije oziroma natančno
11 in pol od 12, južno polovico osrednje slovenske
regije bomo obiskali v začetku aprila in projekti,
katerih seznami, vrednosti in časovnice so od zdaj naprej
na voljo tudi na osrednji vladni spletni strani; so nekaj največjega
v smislu investicijskega zagona države od samega začetka njene
ustanovitve. Na tem virtualnem zemljevidu najdete na stotine
projektov, če k tem, ki so našteti, dodamo še nekatere,
ki jih še vnašamo in so v veliki meri kombinacija med investiranjem
integralnih sredstev iz proračuna, sredstev iz različnih evropskih
fondov in občinskih proračunov, potem lahko govorimo o nekih tisoč
razvojnih projektih, ki v tem času potekajo v Sloveniji
ali pa bodo potekali, glede na to, da so sredstva zagotovljena.
Slovenija gradi in bo gradila vrtce, šole, športne dvorane,
domove za starejše, bolnišnice, negovalne bolnišnice, zdravstvene
domove, ceste, obvoznice, kolesarske steze, vodovodna
in kanalizacijska omrežja, energetske objekte, energetsko
bomo sanirali številne javne objekte, gradijo se protipoplavni
objekti, zaganjamo vse potrebno za izgradnjo drugega bloka nuklearne
elektrarne, v zadnjem letu smo kot dodatna sredstva poleg tega,
kar kmetijstvo in gozdarstvo ter podeželje dobiva iz evropskih
sredstev iz prvega in drugega stebra skupne evropske kmetijske
politike za naslednjih pet let zagotovili tudi 300 milijonov evrov
dodatnih spodbud za kmetijstvo in podeželje; prej preden se je
začela vojna v Ukrajini, ki prinaša neko grožnjo v smislu
tega, da bo prišlo, da je že prišlo do določenih motenj
na trgu preskrbe s prehrambnimi artikli, skratka smo na nek način
že prej zagotovili sredstva, na podlagi katerih bo Slovenija
v prihodnjih letih postala v veliki meri prehrambno
samozadostna, enako bo postala energetsko neodvisna, potem ko bomo
zgradili energetske objekte, ki so v načrtu. Preden predam besedo
še podpredsednikoma vlade, mogoče na kratko predstavitev
tega zemljevida. Povejte mi katerokoli občino.
Vidim, da se selite v Grosuplje. Poglejmo Grosuplje.
Na začetku so projekti, ki so financirani iz integrale,
v drugem delu so projekti, ki so financirani iz evropskih
sredstev, zdaj ponekod so seveda vključeni tudi projekti,
ki potekajo na teritoriju več občin, kot je recimo modernizacija železnic
ali izgradnja nekaterih regionalnih ali obnova regionalnih
cestnih povezav in tam so številke, ki so zraven napisane,
številke za celoten projekt, je pa v skupnem seštevku,
ki ga tudi vidite na koncu ali na začetku, to upoštevano,
se pravi se številke ne podvajajo. Skupna vrednost tega,
kar je že na zemljevidu, ni pa še popolnoma vse vneseno,
ker se ti projekti še uvrščajo v nacionalne razvojne programe
ali pa zdaj, ko so recimo bili objavljeni razpisi za primarno
zdravstveno mrežo, to bo še vse dodatno vneseno,
ampak to, kar je zaenkrat vneseno, je skupni seštevek skoraj
osem milijard evrov. Od tega je skoraj milijardo in pol evropskih
sredstev, tako da gre absolutno za daleč največji investicijski
zagon, kar ga je bila Slovenija kadarkoli sposobna zagnati
in po nekaj letih bo to naslednja stopnica v razvoju
Slovenije, realna podlaga blaginje, na podlagi tega bodo večje plače,
večje pokojnine, boljše službe, več investicij, boljše poslovno
okolje, tako da štiri prioritete, o katerih bomo kasneje govorili
na vrhu slovenskega gospodarstva, dobivajo realno podlago v realizaciji
teh projektov. Kajti nekatere stvari je bilo potrebno narediti,
ker jih doslej nismo, če greste na Koroško ali pa v Belo krajino,
pa govorite o informacijski avtocesti, pravijo, že v redu,
potrebujemo, ampak rabimo tudi navadno cestno povezavo,
se ne bomo dve uri vozili do središča, čeprav bi lahko prišli
v eni uri itn. Vse te prioritete so tukaj upoštevane, tako da poglejte,
od zdaj naprej so ti podatki javno dostopni, lahko jih preverjate,
pogledate za vsako občino, tako da ... Opozarjam pa na to,
da zemljevid ni dokončen, ker se nekateri projekti
še verificirajo in bo ta številka v enem mesecu narasla še za 100
ali več milijonov evrov. Zdaj predajam besedo podpredsedniku
vlade gospodu Toninu. -Hvala lepa, dober dan vsem skupaj.
Naučil sem se, da volitve niso nikoli zahvalni dan in za stvari,
ki smo jih storili, volivcem niti ni potrebno biti hvaležen,
ampak je bila to naša dolžnost, da smo jih storili. Bilo pa je
narejeno veliko stvari, predvsem pa so to stvari, ki bodo Slovenijo
trasirale in jo vzpostavljale ne neke nove temelje v prihodnjih
desetih in 20 letih. Ta čas korone, ki je bil izziv za vse,
ne samo za Slovenijo, tudi za svetovne druge države,
je Slovenija izkoristila odlično, vse evropske fonde, ki so nam bili
na razpolago, jih maksimalno črpamo, prav tako pa smo domači
proračun koristno uporabljali. Z vsemi temi javnimi investicijami
smo bistveno prispevali k temu, da se je zagnala tudi domača
potrošnja in v celoti je to pomenilo zdaj rekordno zaposlenost,
praktično rekordno nizko brezposelnost, ampak kar je pa
najpomembneje, je pa to, da bodo ti projekti Slovenijo
v prihodnjih desetih letih spremenili na bolje, zaradi tega
bo sama infrastruktura boljša in seveda tudi gospodarstvo se bo
lahko lažje vrtelo. Morda najbolj plastično naše delo opiše zgodba
iz Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, ker so pretekle
tri leve vlade v zadnjih nekaj letih porabile približno 70 milijonov evrov
za različne študije, zgradile pa niti enega doma za starejše.
Zdaj naša vlada jih pospešeno gradi širom po Sloveniji in ta zgodba,
ta primer najbolj plastično dela razliko med našo vlado,
ki je izjemno učinkovita in pa med prejšnjimi vladami.
Mi smo se mnogo manj prepirali, od nas niste slišali, kot je bila
morda v preteklosti navada, da bi koalicijski partnerji hodili
po sejah vlade na pločnik pred sejo vlade in razlagali,
kaj smo se dogovorili in s čim vse se ne strinjamo,
mi smo razumeli, da smo mi nogometna ekipa, ki lahko zabije
gole, če na igrišču sodeluje in si podaja žogo.
To nam je uspelo in so zato danes rezultati danes tukaj in jih lahko
tudi vidite praktično na zemljevidu, kamorkoli kliknete, v vsaki občini
se nekaj dogaja in to me iskreno veseli in tudi navdaja z nekim
zadovoljstvom, da kljub vsemu, da so nam na začetku tega mandata
pripisovali kratek rok trajanja, da kaj vse se bo zgodilo,
da po teh dveh letih lahko mirno rečemo, da smo naredili veliko
za Slovenijo, da pa nas pomembni projekti čakajo še v prihodnosti,
zato si seveda želimo, ko jutri vsi skupaj začenjamo
z uradno volilno kampanjo, da bodo ljudje ta dobra dela videli
in da nas bodo po naših delih tudi sodili, ker nastavljenih
je zdaj resnično veliko dobrih projektov, ki jih je potrebno
v prihodnjih letih še dokončati in tukaj smo na razpolago in tukaj
smo za to, da delamo dobro za Slovenijo. -Hvala lepa.
Zdaj predajam besedo še ministru za gospodarstvo in podpredsedniku
vlade gospodu Počivalšku, izvolite. -Ja, spoštovane novinarke, spoštovani
novinarji. Mandat je bil na področju gospodarstva, lahko rečem,
izjemno uspešen, ponovno se je dokazalo, da je strategija,
da vlagamo v ljudi in pa v podjetja, pravilna,
da smo kljub pretresom v gospodarstvu zaradi pandemije iz te krize izšli
kot zmagovalci, smo dobro pripravljeni na prihodnje izzive
digitalnega in pa zelenega prehoda gospodarstva in imamo priložnost,
da aktivno nadaljujemo z delom pri dvigu dodane vrednosti v našem
gospodarstvu. Naj poudarim, da je v največji možni meri bil naš
cilj med krizo zavarovati zdravje in življenja ljudi na eni strani
in na drugi strani zagotoviti gospodarstvu in ljudem čim bolj
normalno in varno delo ter življenje. Istočasno pa smo
z razvojnimi spodbudami podpirali okrevanje, rast gospodarstva in tudi
podpirali ali pa na nek način delali na enakomernem razvoju
vseh slovenskih regij. Z namenom omilitve posledic pandemije
smo sprejeli deset protikoronskih paketov, poznate to, gospodarstvu
namenili 2,3 milijarde evrov, do tega eno milijardo turizmu.
Z različnimi ukrepi smo poskrbeli za ohranitev delovnih mest
in gospodarstvu tudi zagotovili likvidnostna sredstva. Po oceni
UMAR-ja smo s pravočasnimi ukrepi preprečili upad gospodarske
aktivnosti za vsaj 4-odstotne točke in vsi državljani,
kot veste, so lahko izkoristili turistične bone, upam, da ste jih
tudi vi. V obeh do sedaj preteklih letih je bilo unovčenih
3,7 milijonov bonov v skupni vrednosti 391 milijonov evrov
od skupno 549 milijonov, kolikor jih je bilo na voljo. Ocenjujemo, da smo
kljub težki situaciji ohranili med deset in pa 12 tisoč delovnih
mest v tej panogi. Izvajali smo tudi razvojne ukrepe, objavljali razpise
za sredstva, s katerimi smo spodbujali prilagoditev
slovenskih podjetij na nove izzive. Na ministrstvu smo skupaj
z izvajalskimi institucijami v mandatu te vlade dodelili
eno milijardo 14 milijonov evrov razvojnih nepovratnih in povratnih
sredstev in s tem podprli 24.500 projektov po vsej
Sloveniji. Gre za projekte modernizacije in povečanje
proizvodnje, gradnje poslovnih con, turističnih objektov in druge
infrastrukture. Mnoge med temi projekti boste lahko našli tudi danes
na tem predstavljenem interaktivnem zemljevidu projektov
po občinah. V okviru Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega
razvoja in Zakona o spodbujanju investicij smo v tem mandatu
že podprli 33 investicij v skupni višini 73 milijonov evrov,
gre za investicije, ki z novimi delovnimi mesti in povečano dodano
vrednostjo pomembno vplivajo na razvoj našega gospodarstva.
Na primer, naštel bom samo tri najbolj izpostavljene primere,
gre pa za, tako kot sem povedal, 33 projektov, sofinanciranje nove
proizvodnje BSH hišni aparati v Nazarjah, v savinjski regiji,
povečanje proizvodnje podjetja Elaphe na Gorenjskem in investicija
v pametno tovarno TPV Brezina v Posavju. Skupaj z ostalimi
ministrstvi smo v okviru dogovora za razvoj regij podprli projekte
v skupni vrednosti 502 milijona evrov, 64 projektov v višini okvirno
151 milijonov evrov na področju zahodne kohezijske regije ter 154
razvojnih projektov v višini 326 milijonov evrov na območju vzhodne
kohezijske regije. Pomagali smo državljanom in gospodarstvu tudi
ob povišanju, kot veste, cen energentov, podjetjem
in kmetovalcem smo namenili prvim 70 milijonov evrov, drugim
30 milijonov evrov. Prvim za omilitev cen energentov, drugim za omilitev
cen mineralnih gnojil, začasno smo tudi omejili cene pogonskih goriv
v korist prebivalstva in gospodarstva, ki je ukrep
pozdravilo. In vsi ti napori vlade in tesno sodelovanje z gospodarstvom
nam dajejo dober rezultat. Dejstvo je, da je gospodarstvo
v dobri formi, da smo imeli lani bruto družbeni produkt
kar 8,1 odstotka, drugo najvišjo rast v Evropi, najnižjo in rekordno
zaposlenost ne eni strani in na drugi brezposelnost.
Slovenija pri vlagateljih v tujini uživa ugled trdne in zaupanja vredne
države, zato se lahko zadolžujemo po nizkih obrestnih merah.
Uspešnost nam priznajo tudi v tujini, naše gospodarstvo je zdaj močnejše
in bolj robustno, kot je bilo pred krizo, zato želimo
ta transformacijski moment še posebej okrepiti in spodbuditi
rast podjetij, na gospodarskem ministrstvu izvajalskih organizacijah
bomo letos slovenskemu gospodarstvu namenili 935 milijonov evrov sredstev
iz načrta za okrevanje in odpornost, iz kohezijskih evropskih sredstev
in nacionalnih sredstev ter sredstev izvajalskih organizacij.
S tem bomo spodbili investicijski cikel za zeleni digitalni prehod,
ciljamo pa seveda na zvišanje produktivnosti, dodane vrednosti
in pa skladnejšega razvoja vseh slovenskih regij. Prvih 11 razpisov
je že razpisanih v vrednosti 262 milijonov.
Na koncu pa mora izpostaviti še dva primera akta za gospodarstvo
in ta dva sta bila sprejeta v zadnjem obdobju, sprejem novele zakona
o dohodnini, s tem bomo v podjetjih lažje zadržali najboljše kadre in ti
bodo bolje plačani ne da bi podjetja imela višje stroške in drugi zakon,
je zakon o debirokratizaciji, ki prispeva k zmanjšanju
administrativnih ovir in krepi konkurenčno poslovno okolje,
kar je naša naloga. Najlepša hvala za pozornost.
Ja, hvala lepa. Naj k temu dodam, da so finančni viri za vse te
projekte, ki so našteti, realni. Se pravi, ne gre za projekte,
ki bi si jih nekdo zamislil, pa še razmišljal, kako bo sredstva
zagotovil, tukaj so viri zagotovljeni bodisi v integrali bodisi v različnih
evropskih sredstvih oziroma skladih, kjer smo si sredstva
izpogajali. Včeraj je ministrstvo za finance oziroma naš minister
za finance dobil pismo s čestitko podpredsednika Evropske komisije,
ki je zadolžen za makroekonomsko stabilnost celotne Unije,
Valdisa Dombrovskega, ki je čestital slovenskemu ministru
za finance, zato ker je Slovenija med tistimi državami, ki so v lanskem
letu najbolj znižale delež dolga v bruto domačem proizvodu
in ker smo imeli ob tem, bom rekel, rekordne makroekonomske
pozitivne rezultate, hkrati mislim, da je včeraj
tudi zadnja rating agencija od štirih Slovenijo ocenila
z oceno A in z opisno oceno glede prihodnosti stabilno.
Se pravi pri vseh štirih rating agencijah v svetu ima Slovenija
oceno A z opisom stabilno, kar pomeni da vse to, kar ste videli
na tem zemljevidu niso gradovi v oblakih, ampak je nekaj,
kar bomo realno naredili.
Glede na to, da je bilo ob zadnjem obisku vlade v delu osrednjeslovenske
regije, nekaj opazk o tem, kako je Ljubljana zanemarjena, predlagam,
da pogledamo še projekte, ki so na tem razvojnem zemljevidu v teku
ali v načrtu v Ljubljani. Videli boste, da tudi v Ljubljani še nikoli
ni bilo toliko investicij kot tukaj, kot zdaj, daleč največ od vseh občin,
ker je pač Ljubljana tudi največja. Seznam je izjemno dolg.
Zdaj, ko smo v sosednji dvorani, potem, ko smo si izpogajali znatna
evropska sredstva z vsemi slovenskimi župani, razpravljali o tem,
kako razporediti te izpogajane milijarde, je ljubljanski podžupan
pohvalil sodelovanje. Lahko ga poslušamo, če hočete.
Ne vem, če ima on tudi glas, sicer pa lahko kliknemo gor
in boste slišali njegovo izjavo.
Tudi pri številnih drugih občinah so izjave županov, ki so govorili
o teh projektih. Lahko seveda tudi vsakega posebej pokličete in ga
vprašate o tem, ali se je kadar koli v zgodovini Slovenije toliko
investiralo povsod po Sloveniji, brez izjeme. Zdaj pa imamo čas
še za nekaj vprašanj, še preden začnemo Vrh slovenskega gospodarstva.
Prosim. -Dober dan, Anže Božič, POP TV. Jaz bi imel vprašanje za vas,
g. premier, in pa za vas, g. Tonin. In sicer, verjetno najbolj aktualna
zadeva je stvar, ki ste jo vi napovedali na Twitterju, g. premier,
in sicer diplomatska misija v Kijevu. Čisto za začetek, kako bo to
izgledalo, kdaj bo o tem odločala vlada, kakšen je postopek, a je to
specialna misija? Drži, da bo šef te komisije g. Bojan Pograjc,
vaš državni sekretar, in pa, ali bodo zraven sodelovali tudi ljudje
iz Mors-a? G. Tonin, če da, ali bo to kakšna oborožena misija,
kako čisto točno to izgleda, in pa, kako nekako to sovpada
s slovenskim predstavništvom v Ukrajini, ki sicer ni fizično
v Ukrajini, obstaja pa. A ni to potem neka dvotirnost? Mogoče za začetek
to. -Glejte, tudi na to vprašanje bomo odgovorili, ampak daleč
najpomembnejša tema za prihodnost Slovenije je to, kar vidite
na zemljevidu, zato predlagam, da najprej to temo izčrpamo, ostale
stvari pa potem na koncu. Prosim.
Pozdravljeni, Jernej Šmajdek, STA. Zdaj, iz tega, kar ste povedali,
pa iz tega zemljevida, je razvidno, da država v tem in v prihodnjih letih
ogromno stavi na javne investicije, vendar pa iz gradbenega sektorja
prihajajo opozorila, da so cenovni pritiski ogromni – cene energije,
cene surovin, cene materialov, težave tudi z dobavami določenih
materialov, in da so aneksi neizogibni, če želimo projekte,
ki so v teku, izpeljati, in pa tiste pri ta novih, pa seveda podražitve.
Zanima me, ali ste na ravni ministrstva, organov v sestavi,
že pristopili k temu, kako nasloviti vprašanje podražitev teh projektov,
morebitnih aneksov pri projektih v teku in pa ponovitev javnih
naročil, če bodo razlike v ceni previsoke? Na splošno ta cenovni
vidik, če ste ga naslovili, kaj to pomeni, če je razlika
med morebitno pogodbeno vrednostjo in ocenjeno vrednostjo? Hvala.
Ja, delno ta problem obstaja, se pravi obstaja realen problem.
V Sloveniji smo imeli probleme z aneksi tudi včasih, ko tega
cenovnega pritiska ni bilo, zaradi različnih drugih razlogov.
Zavedamo se tega, da lahko ponekod nastane vrzel med ocenjeno vrednostjo
investicije in tisto, kar bo na koncu dejanski strošek. Delne rezerve
so že v samih projektih, delne rezerve bomo iskali od primera
do primera, pavšalno naprej je to nemogoče predvideti. Delamo pa na tem
na domačem in tujem parketu, da bi ta situacija negotovosti
trajala čim manj časa, da se stvari stabilizirajo. Neposredno s tega
Vrha slovenskega gospodarstva, s podpredsednikom Toninom odhajava
v Bruselj, na Vrh Nata in Evropske unije. Poleg Ukrajine bo ena
od pomembnih tem ravno stabilizacija cen energije. Pripravljeni
so nekateri načrti s strani Evropske komisije, ki bodo pomembno vplivali
na to, da se bodo cene v prihodnjih mesecih umirile. In glede na to,
da je cenovni pritisk, ko gre za nekatere surovine, deloma
posledica pretrganih logističnih povezav, tudi špekulacij v tem
negotovem okolju, računamo, da bo del teh tveganj odpadel, da se bodo
sčasoma vzpostavile druge poti in da bo to zmanjšalo pritisk
na cene. Je pa zelo važno, da se v naši vzhodni soseščini
vzpostavi mir, ker trenutno je to daleč največji faktor tveganja,
ko gre za cenovne pritiske. Če želi še minister za gospodarstvo kar koli
dodati. -Definitivno je pritisk na cene rezultat
vseh teh vojnih dogajanj na vzhodu Evrope, s tremi vplivi,
direktno na slovensko gospodarstvo, z direktnim vplivom skozi našo
trgovinsko menjavo z eno in drugo državo.
Z eno delamo milijardo 350 milijonov, z drugo skoraj 300 milijonov.
Posredni vpliv preko evropskega gospodarstva, ki tudi dela z obema
državama, je še večji, kot ta direktni,
in na koncu je ta vpliv pritiska skozi vpliv na cene energentov,
posebej na področju plina, in pa, kot veste, v zadnjem času pa se ta
zadeva hvala bogu umirja na cene naftnih derivatov. Zato je nujno,
da se te zadeve čim prej umirijo, če želimo to odlično platformo,
na kateri danes naše gospodarstvo stoji, pa tudi v povezavi našega
z evropskim, na nek način peljati naprej v smeri rasti. V nasprotnem
primeru pa bomo imeli kaotične razmere tudi na področju
gospodarstva. -Hvala lepa. Naprej. Kar. Samo na to temo najprej.
Gregor Drnovšek, TV Slovenija. Torej, kot ste že omenili, jutri
je začetek uradne volilne kampanje, danes predstavitev rezultatov.
Bodo torej to za vse tri nekako glavne teme volilne kampanje vsake
stranke, ki jo seveda vodite, oziroma gibanja? In kako pomembno vlogo
bi lahko pri sami volilni kampanji imela tudi situacija v Ukrajini?
Glede tega drugega dela vprašanja, jaz ne bi špekuliral. Dejstvo je,
da vojna v neposredni soseščini vpliva na vse. Kar se tiče nas,
če zdaj govorim v imenu naše stranke, mi smo imeli pripravljen
predvolilni nastop, zgrajen na dosedanjih rezultatih
in na pogledih in načrtih o tem, kako se bo Slovenija razvijala
v naslednjih sedmih letih, do leta 2030. Seveda je to zdaj deloma manj
aktualno, glede na to, da se moramo ukvarjati tudi z neposrednim vplivom
ruske agresije na Ukrajino in je časa za klasično kampanjo
zelo malo, tudi v tednih, se bojim, ki prihajajo. Kar se tiče pa načrta
oziroma zemljevida projektov, ki so v teku, ki so bili že izvedeni
ali pa imajo zagotovljeno realno finančno podlago za prihodnje,
to ni predvolilni material, to je dejstvo, to je nekaj,
kar je bilo narejeno v teh dveh letih mandata in ob koncu tega obdobja
delamo bilanco. Vsak pa si lahko ustvari svoje mnenje in primerja to,
kar je bilo narejeno zadnji dve leti, ali pa kar je bilo spravljeno
v realno načrtovanje, s tem, kar se je dogajalo prej. -Uvodoma sem
rekel ... Torej, volitve niso bile nikoli zahvalni dan, zaradi tega
ne pričakujem, da so nam volivci hvaležni za to, ker je to naša
dolžnost, da smo te stvari postorili. Je pa to izkaz tega, kako učinkovita
je lahko neka vlada. In verjamem, da vsi ti rezultati, vsi ti dosežki,
ki so zdaj zbrani na enem mestu, bodo volivcem predvsem lahko v uporo,
kaj se da, če se hoče. To je po moje ključno sporočilo. Glede same
priprave na volilno kampanjo, pa lahko rečem za Novo Slovenijo,
da mi smo tempirali, da bo glavna volilna vsebina zakon o dohodnini
in pa prihodnja obdavčitev slovenskih plač, da smo tukaj še postavili
v ožji izbor tudi prihodnjo okrepitev slovenskega zdravstvenega sistema,
ki bo moral biti vsem dostopen. Javni zdravstveni sistem, nadaljnja
krepitev gospodarstva, pa več veselja do življenja, da se soočimo s to
demografsko zimo. To je bil načrt pred samo vojno v Ukrajini.
Nas je pa ta vojna v Ukrajini postavila v neko novo realnost,
kjer smo se v stranki tudi prilagodili, ker to pa prinaša neke
nove izzive, kjer bo potrebno v prihodnosti odgovoriti, kako se
zdaj soočiti s to energentsko krizo, kaj narediti več za samooskrbo
v prehrani. Skratka, ta kriza je nekoliko spremenila same
prioritete in vsebine v volilni kampanji, ampak jaz v tem ne vidim
nič slabega, ampak zgolj aktivnost stranke, da se je sposobna ves čas
prilagajati na aktualno situacijo. -Eni pravijo, da se volivci ozirajo
na obljube, kaj bomo naredili. Danes smo naredili rezime našega dveletnega
dela in jaz lahko rečem, da sem ponosen na delo celotne vlade
in pa same rezultate na gospodarskem področju sem predstavil.
Seveda pa v gibanju Povežimo Slovenijo stavimo na šest točk,
in sicer najprej na to, da vse temelji na tem, kaj je dobro
za gospodarstvo, kaj je dobro za ljudi in kaj je dobro za naravo.
Zato se bomo v predvolilni kampanji osredotočili na pogoje delovanja
gospodarstva, na to, da se skozi gospodarstvo omogoča socialna država,
potem zeleni digitalni prehod v krožno gospodarstvo.
Vidite, da je konec obdobja, ko smo izvažali smeti
in uvažali poceni energijo.
Debirokratizacija je pomembna točka. Mislim, da se tukaj strinjamo vsi
člani zdajšnje koalicije. In pa seveda skladen in uravnotežen,
enakomeren regionalni razvoj, z dodatkom šestega poglavja,
demografija, ki je točka, okrog katere pa verjamem, da bomo rabili
en širši konsenz, če hočemo naši državi zagotoviti en dober
in napreden razvoj. -Hvala. Naprej, prosim.
Lahko še moje vprašanje? -Bomo sigurno na koncu, samo ...
Vitomir Petrovič, Planet TV. Za gospodarskega ministra.
Dveh točk se bom dotaknil, ki ste jih sami omenili.
S strani turističnih delavcev prihajajo ponovno opozorila,
da je v turizmu zopet kriza, tokrat zaradi ukrajinske
vojne in da pričakujejo pomoč države. Kako ocenjujete ta dejstva, so jih
mogoče turistični boni tudi nekoliko razvadili? Drugo področje je pa
regulacija cene pogonskih goriv. Zadnje čase smo priča zapiranju
manjših bencinskih servisov, zaradi težav pri dobavi pogonskih
goriv. En komentar tega, pa če boste mogoče ukrepali, pomagali pri tem.
Hvala lepa. -Hvala za vprašanje. Najprej okrog turizma.
Jasno in glasno sem povedal, da smo gospodarstvu v času pandemije
namenili 2,3 milijarde evrov, od tega skoraj polovico turizmu.
Turizem je bil že pred pandemijo prizadet in je bil najbolj, na nek
način, zaprta panoga v teh zadnjih dveh letih. Zato verjamem, da smo
ravnali prav, ko smo sprejeli dodatne ukrepe za turizem, s katerimi smo
mu omogočili, da je preživel. Pri odločitvi, ali damo denar vsem
podjetjem za to, da ne delajo, smo se odločili, da damo enak znesek
ali pa tak znesek vsem prebivalcem Slovenije in držimo turistično panogo
v aktivnem delovanju. Seveda je potrebno povedati, da bi že brez
te vojne med Rusijo in Ukrajino, imeli težave z obnavljanjem trgov,
ki so vezani na letalske povezave, da se s tem zadeve na področju
turizma še zaostrujejo. Seveda se pa mora turizem zavedati, tukaj
bomo pomagali, da bo potrebno intenzivirati promocijo na trgih,
ki so nam dosegljivi. Za slovenski turizem imamo za preživetje
in za nek zmeren razvoj vse, kar potrebujemo, v prostoru
500 kilometrov okrog Slovenije, kar pomeni, da smo dosegljivi
s štirimi, petimi urami vožnje z avtomobilom. Tu gre za krog med
Milanom, Münchnom, Dunajom, Budimpešto in pa Beogradom.
In to je področje, na katerem bomo kot država aktivni v smislu
promocije, zato da našemu turizmu zagotovimo dovolj gostov.
Dejstvo pa je, da slovenski turizem ne more na nek način preživeti
in pa živeti samo z domačimi turisti, kajti pred pandemijo veste,
da smo preko 70 odstotkov vseh gostov imeli iz tujine. In ta obnova bo
počasna, zato bo tukaj država definitivno panogi pomagala še
naprej. Seveda pa pričakujem, da se bo tudi turistična branža,
panoga usmerila v smeri varnosti in zdravja za goste, ki je lahko naša
primerjalna prednost. Na drugo vprašanje pa lahko še enkrat povem,
da je vlada določila začasno najvišjo ceno za dizel in 95-oktanski
neosvinčen bencin, ker je bila potrebna umiritev dogajanja na trgu
pogonskih goriv, v korist prebivalstva in gospodarstva,
in da sta in gospodarstvo in prebivalstvo ta ukrep vlade
pozdravila, da je ta ukrep začasen, da bo veljal samo 30 dni.
Lahko povem, da ministrstvo spremlja razmere na trgu, da ugotavljamo,
da v zadnjem obdobju po limitiranju prodajnih cen, cena najprej na trgu
padla, zdaj je malo zrasla, ampak še vedno ne nad tisto,
in mi bomo na osnovi gibanja v vseh 30 dneh reagirali,
in če bo potrebno, pomagali tudi trgovcem.
To smo jim v neposredni komunikaciji tudi povedali. Zdaj je za nami komaj
dober prvi teden od teh 30 dni, seveda pa je potrebno povedati,
da razlog za težave, ki ga imajo nekateri manjši trgovci,
ni v pomanjkanju naftnih derivatov na trgu, pač pa je to predmet
poslovnega odnosa med večjimi dobavitelji in pa manjšimi trgovci.
Dobavne vire si vsak trgovec ureja sam. Pogoji, način plačila, cene,
so določeni v njihovih medsebojnih kratkoročnih in dolgoročnih pogodbah.
Ministrstvo teh pogodb in poslovnega odnosa ne pozna in niti ni pristojno
za poseganje v te odnose, seveda pa spremljamo razmere na trgu,
smo obveščeni, da se na tem področju dogajajo odkloni, in jaz verjamem,
da bodo veliko trgovci vzeli resno svoje obveznosti do teh, ki jih
oskrbujejo, zato ker imajo in so dobili s strani države
zagotovilo, da bomo korektno upoštevali obe strani, in prodajno
in nabavno. Ne moremo pa na osnovi enega tedna posegati še
z dodatnimi ukrepi na ta trg. Želim pa povedati še eno,
da zaradi tega, ker ne gre za pomanjkanje goriv, ne bomo
in ne moremo ukrepati z intervencijo s strani blagovnih rezerv,
ker je to namenjeno samo za pomanjkanje v fizičnem smislu goriv,
tako da verjamem, da se bodo zadeve na nek način uredile tudi
v tem oskrbnem smislu, med tremi velikimi trgovci,
če to povzamem, in pa nekaj malimi, kot ste omenili, na zahodu in pa na
vzhodu države. -Mogoče k temu dodam samo še to, da zaenkrat
država ni intervenirala iz zalog, so še vedno nedotaknjene, tako da
ni nobenih razlogov za kakršno koli panogo. Še na tisto vprašanje,
ki ni povezano s temo novinarske konference. Jaz sem vesel, da takoj,
ko je bil dan javni poziv, smo dobili prijave prostovoljcev za to
diplomatsko misijo, ki bo šla nazaj v Ukrajino. Gre za kolege
iz različnih resorjev, imajo že izkušnje, kjer so v preteklosti
že delovali tam, tudi v sklopu različnih mednarodnih organizacij.
Imamo tudi kandidate za misijo Evropske unije. Če se bo Evropska
unija končno odločila za ta korak, kjer je stvar še v diskusiji,
bo šlo pa za polna pooblastila za ta urgentni čas,
na nivoju odpravnika poslov. Hvala lepa.