Lep pozdrav, lep dober večer vsem skupaj. Vlada je na današnji
seji med drugim sprejela tudi dva zakona in dve trošarinski
uredbi. S temi akti naslavljamo oziroma skušamo omiliti
draginjske posledice oziroma posledice visokih cen energentov
za ljudi in za gospodarstvo. V teh aktih je vlada
sprejela oziroma državnemu zboru, ko gre za oba zakona,
predlagala tako simetrične ukrepe, ki pač naslavljajo vse,
kot tudi asimetrične ukrepe, s katerimi želimo omiliti tako
imenovano energetsko revščino pri najbolj ranljivih skupinah.
V prvem zakonu oziroma ko gre za splošne simetrične
ukrepe, je tukaj nekaj pomembnejših ukrepov.
Naj jih naštejem. Eden, ki bo imel verjetno daleč
največje pozitivne učinke za državljanke in državljane
oziroma za gospodinjstva, je oprostitev plačevanja omrežnine,
tako za priključno moč kot za porabo električne energije,
za vse odjemalce, za tri mesece, od 1. februarja do 30. aprila,
kar skupaj z nižjimi trošarinami za električno energijo znižuje
znesek na položnicah za 30 do 35 odstotkov. Naslednji
simetrični ukrep je, kot že omenjeno, znižanje trošarine
na električno energijo na v bistvu najnižjo možno stopnjo,
hkrati pa je vlada sprejela tudi uredbo, s katero se s 1. februarjem
znižujejo tudi trošarine za pogonska goriva in kurilno
olje in tudi tukaj smo šli na najnižjo možno stopnjo.
Zdaj, vsi ti stroški oziroma izpad dohodkov in stroški bodo
delno kriti z dobički podjetij, ki jim gre omrežnina
za električno energijo, ko pa gre za stroške pri asimetričnih ukrepih,
o katerih nekaj več v nadaljevanju, pa se bodo ti stroški krili
iz podnebnega sklada. Ko gre za asimetrične ukrepe,
s katerimi naslavljamo več kot pol milijona tistih, za katere
ocenjujemo, da jih je energetska draginja posebej prizadela,
je zdaj osnovno orodje za naslavljanje tega problema
tako imenovani solidarnostni energetski dodatek v višini
150 evrov. Ta bo šel prejemnikom varstvenega dodatka, to je okrog
67.000 ljudem, ki živijo oziroma katerih dohodki ne zadoščajo
za preživetje in dobivajo dodatna sredstva iz socialne mreže,
potem bo šel upokojencem, ki prejemajo do 1000 evrov
pokojnine, šel bo invalidom, šel bo velikim družinam in še
nekaterim drugim ranljivim kategorijam, skupaj bo ta
solidarnostni dodatek izplačan v višini 160 milijonov evrov,
posamezniku pa v višini 150 evrov. Vlada je sprejela
tudi zakon, s katerim naslavlja problematiko dviga cen energentov,
visokega dviga cen energentov v zadnjem času za gospodarstvo
in kmetijstvo, o tem pa bo več povedal minister za gospodarstvo.
Njegov resor je tudi predlagatelj tega zakona. Tukaj gre za okoli
70 milijonov te asimetrične pomoči za tiste gospodarske
subjekte, katere je ta energetska draginja najbolj prizadela.
Zdaj, tukaj gre za enkraten ukrep, pri vseh prejšnjih ukrepih pa gre
za veljavnost treh mesecev, se pravi od 1. februarja
do 30. aprila. Računamo namreč, da se bo po tem času situacija
na energetskih trgih v veliki meri umirila, takšne so tudi
napovedi Evropske komisije, v kolikor se to ne bo zgodilo,
ima seveda vlada možnost, da predlaga podaljšanje vseh
ali samo nekaterih ukrepov. Toliko zaenkrat z moje strani,
zdaj pa predajam besedo ministru za gospodarstvo.
Ja, pozdravljeni vsi skupaj. Ko sem vstopil kot minister
v vlado, sem si med prioritete zadal aktivno gradnjo dobrih
odnosov z gospodarstvom. Prepričan sem, da smo zaradi
medsebojnega spoštovanja s podjetniki in zaradi stalne
pripravljenosti na dialog pogajanja ob epidemiji začeli v dobrem
vzdušju in tudi zaradi dobrega odnosa smo tako hitro slišali
klice tistih, ki so zaradi visokih cen energentov prišli v težave.
Zato je potrebna nepovratna finančna pomoč gospodarstvu,
predvsem energetsko intenzivnim podjetjem. Rezultat dela ministrstev
je ukrep za pomoč gospodarstvu in kmetijstvu in to je opredeljeno
v zakonu o ukrepih za omilitev posledic dviga cen energentov
v gospodarstvu in kmetijstvu. Ponovno smo poskušali stakniti
glave, našli rešitve in te sledijo isti logiki, ki so našo državo
uvrstile med gospodarske zmagovalce te krize.
Ponovno vlagamo v ljudi in podjetja in zato mislim, da bodo
ti ukrepi omilili marsikatero težavo, ki je zaradi cen energentov
nastala. Najprej nekaj podatkov. Po anketi, ki jo je januarja letos
naredila, izvedla Gospodarska zbornica Slovenije, je samo 43
odstotkov podjetij za letos v celoti opravilo zakup elektrike.
21 odstotkov podjetij je zakup opravilo tudi za plin, deset
odstotkov podjetij pa za letos nima zakupljene niti ene kilovatne
ure električne energije. 51 odstotkov pa tudi nobene enote
zemeljskega plina. Zato smo v zakonu določili, da so do pomoči
upravičene pravne ali fizične osebe, s.p.-ji, ki so bili
registrirani v Republiki Sloveniji za opravljanje gospodarske
dejavnosti do 1. decembra 2021, pogoji, ki jih morajo izpolnjevati,
pa so: da ima podjetje vsaj pet zaposlenih, da podjetje ni bilo
v težavah že na dan 31. decembra 2019, da ima v strukturi vseh
poslovnih odhodkov vsaj pet odstotkov stroškov energije
v poslovnem letu 2019, da ima stroške energije v poslovnem
letu 2019 najmanj v višini 10.000 evrov in da mu bodo stroški
energije v letu 2022 v primerjavi z letom 2021 narasli za več
kot 30 odstotkov. Za dodelitev pomoči bodo morali upravičenci
do 31. marca 2022 na FURS prek informacijskega sistema
predložiti izjavo, FURS bo pomoč v enkratnem znesku izplačal
do 20. aprila 2022, če bo upravičenec naknadno ugotovil,
da je zahteval previsok znesek, bo moral preveč izplačana sredstva
vrniti do 31. januarja 2023. Ocenjena finančna sredstva zakona
znašajo 70 milijonov evrov in bodo zajela približno 14.500
gospodarskih subjektov. Shemo pomoči mora najprej odobriti
še Evropska komisija, zato bo objavljena naknadno
v uredbi, ki jo bo pripravilo ministrstvo in sprejela vlada.
Podjetjem bo pomoč dodeljena na podlagi sheme, višina pomoči
v enkratnem znesku je odvisna od višine prihodkov od prodaje
in deleža stroška energije v celotnih poslovnih odhodkih.
Pričakujemo, da bo najnižji predvideni znesek pomoči 50 evrov
za najmanjše gospodarske subjekte, ki zadostujejo pogojem
in za energetsko najbolj intenzivna podjetja se ocena vrti okrog dveh
milijonov evrov. Višina pomoči ne more presegati 60 odstotkov
nastale škode upravičenca iz naslova zvišanja cen energentov,
zakon pa ureja tudi pomoč na področju kmetijstva. Namreč,
nosilci kmetijskih gospodarstev imajo zaradi posledic vpliva
povečanja cen energentov in mineralnih gnojil povečane
stroške v kmetijski pridelavi, cene energije in maziv so se
od novembra 2020 do novembra 2021 povečale za 39 odstotkov,
za kar 144 odstotkov pa so se v enakem obdobju povečale cene
gnojil in sredstev za izboljšavo tal. Agencija Republike Slovenije
za kmetijske trge in razvoj podeželja bo na podlagi podatkov
iz uradnih evidenc najpozneje v 30 dneh od uveljavitve predpisa
odpremila informativno odločbo. Finančno nadomestilo se dodeli
v obliki pavšala na hektar zemljišča glede na vrsto dejanske
rabe. Zakon določa, da se sredstva glede na vrsto rabe razdelijo
na naslednji način: trajno travinje 49 evrov na hektar,
trajni nasadi 138 evrov na hektar in orna zemljišča
105 evrov na hektar. Za ta ukrep je predvidenih 25 milijonov
evrov sredstev, prejelo pa jih bo približno 41.000 kmetijskih
gospodarstev. Opozoril pa bi na to še enkrat, kar je povedal
tudi predsednik, da so dodatni ukrepi za gospodarstvo oziroma
za vse uporabnike tudi nižje omrežnine in trošarine, ki so
pripravljene na Ministrstvu za infrastrukturo in Ministrstvu
za finance. Kot sem že na začetku dejal, da vlagamo v podjetja
in ljudi, verjamem, da je Slovenija močna toliko, kolikor je močno
njeno gospodarstvo in zato tudi zdaj ne puščamo nikogar zunaj.
Verjamem, da bo omenjena pomoč pomagala prebroditi težave
podjetjem in kmetijskim gospodarstvom na srednji rok,
dokler se cene energentov ne umirijo. Služijo pa te težave tudi
kot opomnik vsem nam, zakaj se digitalna in zelena
transformacija nujno morata izvesti in zato pozivam podjetja,
naj izkoristijo vse razpise, ki smo jih in jih bomo pripravili
na Ministrstvu za kmetijstvo in na Ministrstvu za gospodarstvo,
da se naša odvisnost od energije zmanjša. Hvala. -Ja, hvala lepa,
zdaj dajemo besedo še podpredsedniku vlade, ministru
Mateju Toninu, ki je zaradi zdravstvenih razlogov z nami
na daljavo. Prosim.
Lepo pozdravljeni vsi skupaj. Današnja seja vlade je pokazala,
da vlada misli resno in da če nekaj rečemo, potem tudi storimo.
Po desetih različnih koronskih paketih je zdaj prišel še poseben
paket, ki se dotika te energetske krize, težek je približno 200
milijonov evrov, zdi se mi, da gre za zajeten zalogaj,
ki bo pomagal tako ljudem kot tudi gospodarstvu. Ukrepi se
dotikajo več kot 700.000 naših državljanov, ki bodo prejeli
150 evrov, poleg teh 150 evrov se bo na položnici za elektriko
le-ta zmanjšala za približno tretjino, kar je tudi pomembno
in nenazadnje, tukaj bi izpostavil tudi pomoč vsem tistim,
ki so etažni lastniki, da bodo lahko zemeljski plin kupovali
pod istimi pogoji kot gospodinjstva, zlasti za večstanovanjske objekte
je to tudi zelo pomembna rešitev. Paket je po moji oceni
primerno tempiran, sami veste, da je bil praktično ob koncu
prejšnjega leta sprejet PKP-10, da se je šlo v realizacijo
in da so ljudje pomoč iz PKP-10 tudi čutili, potem smo imeli
seveda velika pričakovanja od zakona o dohodnini,
ki bi praktično vsem ljudem prinesel višje plače in bi bil to
še en dodaten korak, konkretna pomoč tudi ob vsem tem
energetskim podražitvam, žal ga je zaustavila Levica
z zahtevo za referendum in danes smo tukaj, ko je vlada
sprejela ta poseben energetski paket. Ne puščamo nikogar,
kot je bilo že rečeno, gre za tiste najbolj ranljive,
ki dobivajo socialno pomoč ali pa varstveni dodatek,
gre predvsem za družine, ki imajo, zlasti z majhnimi otroki
precejšnje stroške in pa seveda tudi za upokojence, ki so še
posebej ranljiva skupina. Ključno sporočilo je, da se ljudje
lahko na nas zanesejo in da vedno, ko bo potrebno,
bo vlada tudi odreagirala.
Ja, hvala lepa, zdaj, kot vidim, kakšnega velikega interesa
za vprašanja ni. Dodal bi samo še to, da tudi s temi oziroma z obema
zakonoma, pa z uredbama, ki so bili danes sprejeti,
v bistvu naslavljamo tako težave ljudi, ki so najbolj
prizadeti zaradi visokega dviga cen energentov, kot tudi
gospodarstva, tako da pač ohranimo potenciale družbe,
socialno državo, pa tudi kondicijo gospodarstva; pristop je enak,
kot je dejal že minister in podpredsednik vlade,
kot je bil pri sprejemanju protikoronskih paketov
in tista izkušnja nas je naučila, da je treba pač ravnati tako
simetrično kot asimetrično, ta pristop ponavljamo in smo
prepričani, da bo enako uspešen v dobro vseh,
tako kot je bilo tudi naše reagiranje na zdravstveno krizo
v času epidemije. Hvala lepa, s tem tudi zaključujemo
novinarsko konferenco. Hvala.