Spoštovane, spoštovani. Lepo pozdravljeni na novinarski
konferenci o covid-19. Z nami sta danes magistrica
Eva Grilc z Nacionalnega inštituta za javno zdravje in docent doktor
Aleš Rozman, direktor Univerzitetne klinike za pljučne bolezni
in alergijo Golnik. Oba gosta prav lepo pozdravljam. Hkrati pa
med nami lepo pozdravljam tudi gospo Karin Brumen,
ki bo danes slovenski govorni jezik prevajala v znakovnega.
Kot vsako sredo, bo tudi danes na Brdu pri Kranju potekal sestanek
članov vlade s svetovalno skupino pri Ministrstvu za zdravje.
Po sestanku bo sledila redna seja vlade. O vseh odločitvah vas
bomo obvestili, kot običajno, na jutrišnji novinarski konferenci.
Zaradi prazničnega torka so danes številke opravljenih testov
nekoliko nižje, kot običajno poročamo v sredo, in sicer je bilo
včeraj opravljenih 2007 PCR testiranj in 4143 hitrih antigenskih
testov. S PCR testi je bilo včeraj potrjenih 398 novih okužb.
Podatki kažejo, da se je znižalo tudi število aktivnih okužb
v državi, ki po oceni NIJZ trenutno znaša okoli 9250. Počasi se znižuje
tudi 14-dnevna incidenca, ki je že padla pod 500 in trenutno
znaša 437. Tudi podatek o sedemdnevnem povprečnem
številu okužb je danes nekoliko bolj spodbuden, in sicer današnji
podatki NIJZ-ja kažejo, da to povprečje znaša 606.
Včeraj, če spomnim, je to povprečje znašlo 694, v ponedeljek
pa 682. Več podrobnosti o epidemioloških razmerah pri nas
po Evropi bo pojasnjeno v nadaljevanju novinarske
konference, mi pa si sedaj skupaj poglejmo še tabelo,
ki prikazuje dnevno število opravljenih testov in število
potrjenih okužb. Kot že rečeno, je bilo včeraj potrjenih 398 novih
okužb, kar pomeni, da je delež pozitivnih PCR-testov znašal
19,8 odstotkov, to je manj, kot je delež pozitivnih testov
znašal en teden nazaj, se pravi, 20. aprila, ko je ta
delež znašal 21,5 odstotkov. Število covid-19 pacientov,
ki potrebujejo bolnišnično oskrbo, žal, še vedno ostaja visoko.
Skupaj se danes v naših bolnišnicah zdravi 621 pacientov,
kar je manj kot včeraj, ko je bilo skupaj zasedenih 649
covid postelj. Tudi postelje na intenzivni terapiji ostajajo
bolj zasedene, kot bi si želeli, in sicer intenzivno terapijo
danes skupaj potrebuje 155 covid pacientov. Včeraj je bilo v naše
bolnišnice zaradi covid-19 skupaj sprejetih 26 pacientov,
dan pred tem pa kar 71, kar kaže na to, da se razmere
v bolnišnicah žal še ne izboljšujejo. Iz bolnišnic je bilo
sicer včeraj skupaj odpuščenih 40 pacientov, dan pred tem pa 58.
Tudi včeraj pa smo žal vnovič zabeležili smrti, in sicer je včeraj
skupaj umrlo 15 oseb. Vsem svojcem in ostalim bližnjim
umrlih izrekam iskreno sožalje ob njihovi izgubi. Kot običajno,
si poglejmo sedaj še graf, ki prikazuje trend zasedenosti
postelj na covid oddelkih. Ta graf prikazuje zasedenost
navadnih postelj, postelj na intenzivnih oddelkih in pa
skupno število vseh zasedenih covid postelj. Kot vidite,
so številke zasedenih postelj še vedno visoke, v zadnjih dveh
dneh pa se je trend zasedenosti postelj po vseh treh kriterijih
ponovno obrnil nekoliko navzdol, kar je spodbuden podatek
in upamo, da se bo sedaj krivulja dokončno počasi začela obračati
navzdol. Pa še numerični prikaz podatkov o zasedenosti postelj
v naših bolnišnicah. Na navadnih oddelkih je trenutno zasedenih
466 postelj, kar je manj kot včeraj, ko je bilo zasedenih
488 postelj na navadnih oddelkih. Na intenzivni terapiji je,
kot že omenjeno, zasedenih 155 postelj, to je šest manj
kot včeraj, skupaj pa se danes v naših bolnišnicah zdravi
621 covid pacientov. Prvi pregledni del novinarske
konference je s tem zaključen, sedaj pa nadaljujemo s prvo temo
novinarske konference, in sicer s pregledom trenutnih
epidemioloških razmer. K mikrofonu zato prav lepo vabim
magistrico Evo Grilc z NIJZ. Pozdravljeni še enkrat med nami.
Izvolite.
Hvala za besedo. Na kratko bom predstavila še
nekaj dejstev o pandemiji. Torej, pandemija v svetu kot tudi
v Sloveniji je še aktivna, še traja. Vidimo tudi iz tega grafa,
da število obolelih oziroma incidenca prijavljenih primerov
v svetu narašča. Naprej. Pomembna žarišča ostajajo tudi
evropske države. Pravzaprav že glede na barvo zemljevida
v 14. in 15. tednu je razvidno, da je pandemija še aktivna,
ponekod so barve še svetlejše, recimo Portugalska, Finska,
vendar so absolutni indikatorji pandemije še kar visoki.
Kar je dobro, je, da se 14-dnevna incidenca počasi znižuje,
manj dobro pa je, da kar nekaj držav še vedno poroča, mislim,
da deset držav v 15. tednu poroča, da incidenca v nekaterih
starostnih skupinah še vedno narašča. Manj dober indikator
je stopnja hospitalizacije, torej število oseb, ki potrebujejo
bolnišnično zdravljenje. To je kar v 20. državah še visoko,
med njimi je tudi Slovenija, je pa Slovenija v skupini 16 držav,
kjer so trendi glede smrtnosti oziroma umrljivosti bolj ugodni,
stabilni oziroma nekoliko upadajo. Naprej. Kot že omenjeno,
v Sloveniji smo do sedaj testirali več kot milijon 100.000 oseb s PCR,
s hitrimi antigenskimi testi pa več kot dva milijona. Testiranih oseb
je bilo v preteklem dnevu 2007, od teh je bilo pozitivnih 398
ali 19,8 odstotkov, nekoliko se je znižalo tu število
aktivnih primerov, po oceni, 437 pa je potrjenih primerov
na 100.000 prebivalcev v zadnjih 14 dneh. Po ocenah je vir okužbe
oziroma najverjetnejši vir okužbe je lokalni vir, veliko pa
je seveda tukaj neznank oziroma neznanih virov, kjer je
možnosti okužb verjetno veliko. Glede sekvenciranja, ki ga
izvaja Nacionalni laboratorij za zdravo okolje in hrano
in Inštitut za mikrobiologijo in imunologijo Medicinske fakultete,
je bilo od 1. januarja sekvenciranih 6059 vzorcev, zabeležili so
47 različic virusa, prevladuje seveda angleška različica,
skupno NLZOH in IMI, 3668 vzorcih in se še dodatno širi. Pričakovano
je, da bo ta angleški sev oziroma različica, da bo sčasoma
prevladal. Kar naprej. Še malo bolj natančni podatki
najverjetnejših lokacij prenosa okužbe glede na naše ankete.
V družini, skupnem gospodinjstvu so osebe navedle, da je bilo to
v več kot tretjini najverjetnejši vir okužbe, še vedno je več
kot tretjina neznan vir okužbe, delovno mesto sledi na drugem
mestu, zasebna druženja, nekaj malega tudi okužbe
v vzgojnoizobraževalnih zavodih in pa drugo. Omenjene so tudi
trgovine. Naprej. Delež pozitivnih testov na 27. april je znašal
19,8 odstotka, nekje na ravni v začetku aprila, delež je bil
že nekoliko nižji, morda je to tudi vprašanje naključja
ali pa morda tudi stvar druženja, mogoče malo večjega druženja
med prazniki. Naprej. 14-dnevno število potrjenih
primerov po spolu in starostnih skupinah od 14. aprila
do 27. aprila, vidimo, da je največje breme okužb
v starostnih skupinah 35 do 44 in 45 do 55 let, če pa gledamo
14-dnevno število potrjenih primerov na 100.000 prebivalcev,
pa je v ospredju nekoliko tudi skupina, starostna skupina
od 15 do 24 let, poleg že omenjenih dveh starostnih skupin.
Naprej. Situacija v domovih starejših občanov se je
po zaključenem cepljenju oziroma po uspešnem cepljenju
precej izboljšala, beležimo manjše število primerov novih okužb
in znatno manjše število smrti, kar je razvidno tudi na tem grafu.
Kar naprej. In pa tedensko število umrlih, pri katerih je
bila okužba SARS-CoV-2 potrjena v 28 dneh pred smrtjo glede
na teden smrti, med vsemi prebivalci in oskrbovanci,
je prav tako to število v upadanju. Naprej.
Dnevno število umrlih, pri katerih je bila okužba
SARS-CoV-2 potrjena, je prav tako ugodno in je v stanju
oziroma stabilno oziroma v upadanju. Glede na vse navedeno,
bi lahko rekli, da je pandemija sicer še aktivna, da so aktivni
indikatorji oziroma indikatorji pandemije še visoki,
vendar so stabilni oziroma se nekoliko znižujejo, vendar se
priporoča, da se še naprej držimo vseh priporočil glede varnega
druženja oziroma upoštevanja teh osnovnih ukrepov, ki jih žal
vedno znova ponavljamo. -Hvala lepa za vašo predstavitev.
Je morda kakšno vprašanje za našo gostjo?
Kot kaže, imamo vprašanje, in sicer ga bodo zastavili
s POP TV, izvolite. -Lepo pozdravljeni. Zanima me
glede indijskega seva: je mogoče to sev, ki lahko ogroža
tudi Slovenijo, kakšno je trenutno stanje v Evropi, kar se tega seva
tiče, kako zelo nevaren je, kaj pravzaprav vemo o njem,
skratka, čim več bi me zanimalo. Najlepša hvala. -Hvala za vprašanje.
Torej, indijska različica, gre dvojno mutirani sev, o katerem
poročajo iz Indije. V Indiji je trenutno situacija, epidemična
situacija slaba, se poslabšuje, kot že omenjeno, tudi potrebujejo
mednarodno pomoč, so zaprosili za mednarodno pomoč.
Glede indijskega seva je še malo znanega, ne vemo tudi,
ali je res bolj kužen, ali povzroča težjo klinično sliko, ali ima višjo
smrtnost. Dejstvo pa je, da se pojavlja, v kakšnem obsegu
se tudi pojavlja v Indiji, tudi številke niso čisto jasne,
ker je obseg testiranja verjetno tam manjši oziroma je drugačen
način testiranja. Je pa res, da so v zadnjem času sumi,
da so indijske različice že v Evropi, in mislim, da mi je
znano, da je sum na dva primera zdaj v severni Italiji in tudi
na Portugalskem. Vendar vsaj za Italijo vemo, da gre
za državljana Indije, ki sta bila nedavno na obisku v Indiji
in sta se vrnila v Italijo in tam zbolela in tam so jima
potrdili indijski sev. -Hvala lepa, sledi vprašanje
Sveta na Kanalu A, izvolite. -Lepo pozdravljeni. Mene pa zanima,
na eni strani govorimo o tem, da bomo cepili seveda tiste,
ki si to želijo, na drugi strani pa imamo to 60 do 70 odstotno
precepljenost, ki jo želimo doseči in pa slabo aktivno spodbujanje
k cepljenju. Nekatere regije po podatkih prav izstopajo,
ne vem, denimo pomurska in savinjska, po slabi
precepljenosti, predvsem starejše populacije. Bi bilo mogoče bolj
smiselno, če bi se cepljenje bolj aktivno promoviralo ali se to
to nalogo v bistvu prepušča vsakemu zdravstvenemu domu posebej?
Vsekakor na vsaki konferenci poudarjamo, da je cepljenje
dejansko osnovni ukrep poleg vseh preostalih priporočil.
Dejstvo je, da se ta promocija tudi izvaja, vendar je verjetno
v teh kriznih časih oziroma glede na mnoge informacije
tudi o stranskih učinkih cepiv je v bistvu to kar težavno izvajati.
Dejstvo pa je, da cepljenje promoviramo na vsaki možni
novinarski konferenci. -Hvala lepa, sledi še eno vprašanje
POP TV, če sem prav videla, ga bo zastavila gospa Tjaša
Dugulin, izvolite. -Ja, lepo pozdravljeni. Po podatkih
na strani cepimose.si je trenutno razlika med dobavljenimi
in porabljenimi odmerki 122.000. Kaj to pomeni, ali dejansko
ti odmerki ostajajo ali je to posledica zamude pri birokraciji,
ker v zdravstvenih domovih to uporabijo in šele nato prijavijo,
vnesejo podatke, ki so jih uporabili? Hvala.
Hvala za vprašanje. Verjetno je res zamuda pri vnosu.
Dejansko pa mislim, da morajo cepilna mesta vnesti vse cepljenje
v roku 48 ur v program ERCO, tako da verjetno bili so pa tudi
prazniki, tako da verjetno iz tega naslova nastajajo tudi
določene razlike v številkah. -Hvala lepa, tudi TV Slovenija
ima vprašanje, prosim.
Ne slišimo vas, poskusite še enkrat.
Ja, pozdravljeni, Tadeja Anžlovar, jaz bi rada vprašala, če je že
znano, kaj je s testi za samotestiranje v šolah
oziroma če je to preverjanje že končano, če so testi varni,
skratka, kaj ste ugotovili? Hvala. -Poteka, kot mi je znano,
še validacija testov v slovenskem prostoru in dovoljeno za uporabo
testov bo v končni fazi izdala agencija za zdravila, tako da čakamo
na to odločitev. Vsekakor si želimo, da so testi primerni, varni in seveda
tudi učinkoviti. -Hvala lepa, še eno vprašanje ima Svet
na Kanalu A, izvolite. -Zanimalo bi me še, nova navodila
NIJZ-ja za glasbenike narekujejo nošnjo mask z neko majhno
zarezo na ustih za pihanje inštrumentov, ki naj bi služili
kot neka luknjica, kamor lahko glasbeniki potem pihajo
v inštrument. Zakaj naj bi to uporabljali, zakaj takšna navodila,
kako pravzaprav, v praksi je to verjetno malo težko izvedljivo
kot v teoriji? -Se strinjam. Teh navodil, priznam, da še nisem
prebrala, ampak verjetno vsekakor takšna uporaba takšne maske
ni preveč praktična, tako da se bo verjetno o tem še razpravljalo.
Hvala lepa, pa še eno vprašanje imajo pri POP TV, izvolite.
Ja, lep pozdrav, veste, kaj, jaz bi se navezala samo
na kolegico Tjašo Dugulin, in sicer me zanima, ali smo mi
kdaj že slišali kakšne številke, koliko skupaj je doslej ostalo
neporabljenega cepiva, če imate mogoče kakršne koli
podatke. Hvala. -Hvala, tega podatka trenutno nimam,
če pa želite, pa lahko naslovite to vprašanje na piar, na naslov
NIJZ in vam bomo posredovali podatke, če seveda obstajajo.
Hvala lepa, pa še eno vprašanje ima TV Slovenija. Izvolite.
Ja, še to me zanima, če je že znano glede potrdil,
covid potrdil oziroma covid potnih listov, kdo jih bo izdajal,
kako, kdaj? -Ta potrdila bo verjetno izdajalo Ministrstvo za zdravje,
tako da to ni v domeni NIJZ-ja, verjetno pa lahko naslovite
vprašanje tudi na njih. -Hvala lepa, pa še v tretje Svet
na Kanalu A, izvolite. -Samo še eno vprašanje bi imela,
in bi se sicer navezala na vaš prvi odgovor. Omenili ste,
da je promocija v teh časih, ko ljudje preberejo in vidijo
tisoč stvari, lahko težka, vendar kaj je pravzaprav potem
naš cilj pri cepljenju, če pa nekatere osebe v rizičnih
skupinah denimo sploh še niso bile cepljenje, pa so po strategiji
šli že naprej? Nekaj truda bo verjetno treba vložiti, ne vse
prepustiti zdravstvenim domovom. -Vsekakor se trudimo, da bi
ta promocija bila čim bolj učinkovita in da bi res imeli
prednost pravzaprav tako, kot je v strategiji v osnovi
zapisano, po starostnih skupinah in glede kroničnih bolnikov,
vsekakor pa bo treba vložiti še nekaj truda, se strinjam.
Hvala, še kakšno vprašanje? Kot kaže, smo izčrpali vsa
vprašanja, hvala lepa magistrici Grilc, da je bila z nami.
Prehajamo pa k drugi temi naše novinarske konference,
na oder zato vabim našega drugega gosta danes, kot že
uvodoma napovedano, je danes z nami tudi docent
doktor Aleš Rozman, lepo pozdravljeni še enkrat
med nami, izvolite. -Lepo pozdravljeni in hvala lepa
za povabilo. Naprošen sem bil, da na kratko predstavim situacijo
v bolnišnicah na današnji dan. V bolnišnicah imamo še vedno
znaten del bolnikov, ki ima covid-19 bolezen, kar nas seveda
nekako zadržuje pri tem, da bi lahko v večjem številu
obravnavali tiste bolnike, ki imajo druge bolezni,
in pristopili tudi k skrajševanju čakalnih vrst. Na današnji dan
je bilo v bolnicah hospitaliziranih okoli 650 bolnikov, na intenzivnih
oddelkih okrog 160. Razmerje je nekje ena proti štiri,
kar je manjše razmerje, se pravi, več v korist težjih
bolnikov, kot je bilo to nekje v začetku epidemije in tudi vidimo,
da se z uspešnim cepljenjem starejših starostnih skupin nekako
povečuje delež bolnikov, ki niso ravno največja starostna
skupina, trenutno so v naši bolnišnici so to večinoma bolniki
v starostni skupini nekje med 60 in 70 let, sicer še polno
aktivni prebivalci. Imamo tudi nekaj bolnikov, ki so v starostni
skupini med 50 in 60 let. Angleški sev, ki trenutno pri nas
prevladuje, opažamo, da ni samo bolj virulenten, ampak tudi povzroča
nekoliko težjo bolezen, kot jo je prejšnja različica virusa.
In pa to, da zbolevajo težje nekoliko mlajši ljudje,
nekateri celo brez tistih rizičnih dejavnikov, ki smo jih
opisovali v preteklosti, brez spremljajočih bolezni,
čeprav težišče pa je še vedno na tistih, ki jih zaznamuje slab
življenjski slog in številne kronične bolezni. Poleg teh,
ki so v bolnišnici na intenzivnih oddelkih in na rednih oddelkih,
kjer potrebujejo kisik in dodatno zdravljenje, pa opažamo večanje
skupine ljudi, ki imajo tako imenovani dolgi covid oziroma
postcovid sindrom. Bolniki, ki so bolezen večinoma preboleli
tudi doma kot blago obliko, vendar nekako ne okrevajo tako,
kot bi bilo pričakovati oziroma in se še več tednov
ali mesecev po bolezni še vedno čutijo oslabele, se zadihajo že
ob najmanjših naporih, vonj in okus se jim ne povrneta
v celoti in podobno, kar pomembno vpliva pri kvaliteti njihovega
življenja. Nekako skušamo pristopiti tudi k tem bolnikom.
Seveda ta vrsta bolezni, to slabše okrevanje, ki se pojavlja
pri nekaterih po oceni pri desetih do 15 odstotkih ljudi,
je tudi za nas še relativno nova stvar, tako kot tudi po svetu
in nekako opažamo, tam po novem letu so se začeli
ti prvi opisi in govor o tem, tako da neke jasne usmeritve še ni,
kako k temu pristopiti, vendar običajno opravimo te teste,
preiskave, ki jih tudi sicer opravimo pri težjem dihanju
oziroma pri slabšem počutju te vrste, in potem skušamo nekako
tem ljudem pomagati. Če gremo od bolnikov še k osebju
v bolnišnicah. Osebje je, moram reči, že zelo utrujeno
in nekako naveličano tega stanja. Veliko je število nadur, malo je
bilo odobrenega dopusta v lanskem letu, tako da ima še
večina zaposlenih v bolnišnicah nekje od polovice do ene tretjine
lanskega dopusta. Potrebovali bi morda nekaj boljših dni, nekaj
boljših tednov, da bi se lahko tudi odpočili in za nekaj časa
regenerirali, da bi se na ta način lažje vrnili na delo. Treba je
vedeti, da so v medicini v Sloveniji v pretežnem, večjem
odstotku zaposlene ženske, predvsem tudi mlade matere,
v naši bolnišnici konkretno preko kot 80 odstotkov,
z vsemi obveznostmi, ki jih imajo doma, in turnusnem
delu, in ob tej priložnosti ne morem mimo tega, da jim izrečem
spoštovanje in iskreno priznanje za vse to, kar v zadnjem letu delajo
za nas, za bolnike pravzaprav in kljub izredno težkim situacijam,
ki smo jih preživljali v preteklih mesecih, z visokim deležem
hospitaliziranih v primerjavi z drugimi svetovnimi državami,
so pomagale držati sistem delujoč in funkcionalen
in tukaj resnično vse moje spoštovanje in pa tudi zahvala
vsem tem. Nekako na kratko, upam, da sem predstavil
situacijo, če so morda še kakšna vprašanja, pa z veseljem
odgovorim na njih. -Hvala lepa, je morda kakšno vprašanje
za doktor Rozmana? Sporočajo mi, da bomo imeli
vprašanja, in sicer prvega zastavlja POP TV. Izvolite.
Lepo pozdravljeni, gospod Rozman. Zanima me, pravite, da se je
nekoliko spremenila struktura hospitaliziranih. Kako se to recimo
kaže pri samem delu osebja torej, tudi pri poteku samega
bolnišničnega zdravljenja? In pa še to, tudi vas bi prosila
za en komentar glede tega indijskega seva, ki nekako prodira
tudi proti Evropi? Hvala lepa. -Hvala za vprašanje.
Kljub temu, da se je mogoče starostna skupina težje obolelih
in hospitaliziranih v bolnici nekoliko premaknila proti mlajši
starosti, osebje te bolnike obravnava enako, kot je tudi
vse druge brez kakšnih posebnih, mislim, osebje ne ravna
diskriminatorno; vedno do vsakega bolnika, starega, mladega,
s takšno ali drugačno boleznijo, pristopimo z vso resnostjo
in ga tudi obravnavamo, kar je le v naših močeh dobro,
da se mu čim prej povrne zdravje in da kar najbolje okreva.
Kar pa se tiče drugega dela vprašanja, pa o tem indijskem
sevu, kot je bilo že rečeno, ni posebno veliko znanega.
Vemo to, da ga nekako pri nas še ni. Ampak s potovanji
in s tem, ko ljudje pač želijo potovati po svetu, iti na počitnice
in tako naprej, pričakujemo, da bo prej ali slej ta sev zašel
tudi k nam. V čem so njegove posebnosti, bomo verjetno videli
v naslednjih tednih, morda mesecih, in potem bo mogoče tudi kaj več
o tem povedati. -Hvala lepa, sledi vprašanje Sveta na Kanalu A,
prosim. -Doktor Rozman, lepo pozdravljeni, jaz bi imela
pa vprašanje na temo nasilja, groženj na strokovnjake.
Tudi vi ste imeli to izkušnjo, predvsem od začetka epidemije
pa se grožnje in napadi pojavljajo bolj pogosto. Kako gledate na te
pritiske? Kako ste vi takrat urgirali? Kako ste se soočali s tem?
Situacije, kjer se znajdemo v krizi predvsem za dlje časa,
nekako sprožajo tesnobne občutke med ljudmi, in določen
odstotek ljudi tega očitno ni sposoben obvladovati in se tudi
zatekajo k nasilju. Ne gre samo za grožnje strokovnjakom in tistim,
ki smo med epidemijo morda bolj izpostavljeni, ampak tudi
grožnje običajnemu bolnišničnemu osebju. Mi smo v nekem trenutku
zaradi teh groženji in tudi izbruhov nasilja bili primorani zapreti
bolnišnico za obiske, ker je prišlo do neupoštevanja navodil,
prerivanj in tudi fizičnih groženj. Kar se pravzaprav dogaja tudi
še sedaj občasno. Vse to na nek način ne smemo dopuščati,
moramo imeti nekako nično toleranco, predvsem pa videti
v ljudeh, ki uporabljajo grožnje in se zatekajo k nasilju,
tudi eno nemoč in stisko in nasloviti tudi te potrebe.
Hvala lepa, še eno vprašanje imajo pri POP TV, izvolite.
Ja, doktor Rozman, zanima me še dvoje. Prvič, velikokrat slišimo
o dvojni okužbi. Nekateri posamezniki naj bi bili celo
okuženi že trikrat. Kaj pa je mogoče s to dvojno hospitalizacijo,
so že bili primeri pacientov, ki bi torej ob ponovni okužbi
bili dvakrat hospitalizirani? In pa drugo vprašanje.
V luči včerajšnjih protestov, kjer se je zbralo in združevalo
več tisoč ljudi. Mislite, da lahko to predstavlja novo žarišče
in kako pravzaprav, s kakšnimi očmi vi kot strokovnjak pogledujete
proti množicam? Hvala lepa. -Glede prvega dela vprašanja
večkratne okužbe, seveda smo že opazili, da lahko ljudje za covidom
zbolijo tudi dvakrat. V zadnjem času nam pomaga sekvencioniranje
genoma, ki ga v preteklosti nismo imeli. Mogoče bomo lahko
na ta način kaj več odgovorili, ali gre za isti sev ali gre zgolj
za neko imunsko pomanjkljivost manjšega dela ljudi, ki kljub
preboleli bolezni v krajšem času ponovno zbolijo. To smo že
v preteklosti opazovali tudi pri običajnih, domačih
koronavirusnih prehladih, da je lahko na eno sezono določena
oseba zbolela za več različnimi klasičnimi koronavirusnimi
respiratornimi obolenji, pred prihodom SARS-CoV-2.
Teh bolnikov je na srečo malo in so v manjšini, tako da zaenkrat
ne gre govoriti o tem, kot o neke vrste pravilu.
Na drugi strani spektra pa znova nekako zaskrbljeno pogledujemo
proti Braziliji in izkušnji iz mesta Manaus, kjer je pravzaprav večina
prebivalcev, ki je virus že prebolela, se izkazalo, da lahko
za novim sevom P1 pravzaprav zboli še enkrat. Tako da tukaj
ne gre za enoznačno vprašanje, ampak za številno polje možnosti,
ki se tukaj odpirajo, bodisi sekvenčno zbolevanje
za istim sevom pri nekaterih z imunsko pomanjkljivostjo,
bodisi za zbolevanje za različicami virusa, ki zaobidejo naš imunski
odgovor, tako da tukaj je malo bolj kompleksno vprašanje.
Na srečo, kot poudarjam, zaenkrat smo opazili, da tisti,
ki zbolevajo, so v veliki manjšini in da so to bolj izjeme
kot pravilo zaenkrat še pri nas. Kar se tiče drugega dela vprašanja,
govoril bi na splošno, ne glede na to, ali gre za zborovanje
v politične namene, za kulturne namene ali za rock koncert.
Virus pravzaprav ne ve, za kaj gre, in povsod tam,
kjer smo ljudje zbrani v velikih skupinah na manjših površinah,
predvsem če nismo zaščiteni z maskami in tako naprej,
so prenosi virusa večji. Tako da tukaj je, ne glede na to,
kaj se dogaja, ali je to nogometna tekma ali je to protest ali je to
karkoli drugega, tukaj gre enostavno za množico ljudi,
ki je tesno skupaj, kjer se, predvsem če gre za veliko navijanja,
petja, tudi klicanja, govorjenja, se ustvarja ta aerosol,
preko katerega se lahko osebe potem tudi nalezejo tega virusa.
Hvala lepa, še enkrat POP TV, a tokrat druga novinarka,
Tjaša, izvolite. -Pozdravljeni še z moje strani. Jaz bi imela
vprašanje na cepljenje, in sicer, verjetno se nam kmalu
obeta neko bolj odprto in bolj množično cepljenje.
Kaj bo to pomenilo za cepilne centre, kako boste zagotovili
dovolj ekip, da ta logistika ne bo postala ozko grlo? Hvala.
Bojim se, da to ni vprašanje zame, ampak bolj za organizatorje
cepljenja, želimo pa si, da bi cepljenje potekalo kar se da
hitro, da bi se ga prebivalci udeležili v čim večji meri
in šli po poti tistih držav, ki so že uspele precepiti večino
prebivalstva in se nekako vračajo v neke vrste normalo
s širšim odpiranjem družbe, z večjimi poslovnimi možnostmi
tudi za tiste, ki jih je virus prizadel zaradi načina oziroma
zaradi tistih dejavnosti, kjer smo pričakovali in kjer je
tudi dokazano, da se virus širi hitreje, zato upam, da bo šlo
to kar najhitreje, da bo to kar najbolje urejeno in tudi mogoče
računamo na medije, da nekako uspejo tudi pozvati,
prikazati vse te koristi cepljenja, da se večji delež prebivalstva
opogumi in pristopi k temu. -Hvala lepa, tudi Žurnal 24 ima
vprašanje za vas, izvolite. -Ja, lepo pozdravljeni, Sergeja
Hadner Hvala, Žurnal. Jaz bi vas rada vprašala,
danes bo potekala seja odbora za zdravje na pobudo opozicije,
kjer so predlagatelji pač prepričani, da sedanji ukrepi
ne naslavljajo zadostno vloge aerogenega prenosa pri širjenju
virusa in da ukrepi vztrajajo pri kapljičnem prenosu.
Zanima me, kaj pravi znanost danes o tem in ali menite,
da bi se morali ti ukrepi preusmeriti na dejstva,
da se koronavirus prenaša aerogeno? Hvala lepa. -Tukaj bom odgovoril
strogo iz znanstvenega pogleda na prenos virusa. Se pravi,
virus se lahko prenaša in po zraku in z dotikom.
Se pravi, lahko ga naberemo na kljuki, na pipi, pri rokovanju
z okuženo osebo, če ta sluz pride na našo roko in se potem
popraskamo po očesu, po nosu in ta virus nekako prenesemo
na naše sluznice, zaradi česar potem lahko zbolimo.
Kar se tiče aerosola, kar se tiče aerogenega prenosa,
tukaj je nekako težko ločiti, kaj je eno in kaj je drugo,
kje se eno neha in kje se drugo neha. Posamezen virus,
ki leti po zraku, kot ena enota, od njega najbrž ne moremo zboleti,
ampak potrebujemo skupinico oziroma kar precejšnjo skupino
teh virusov, ki padejo na neko našo sluznico, nosno, očesno
in potem sproži na ta način okužbo. In to je možno, če so ti virusi
zbrani na kapljici. Tako da veliko bolj efektiven je ta bližnji
kontakt, ko smo v tesnem kontaktu z okuženimi osebami,
govorimo, pojemo, kašljamo in podobne stvari in leti veliko
teh kapljic naokoli. Potem je pa seveda odvisno od sedimentacije
teh kapljic. Težja kapljice zaradi gravitacije prej pade na tla,
lažja kapljica dlje časa ostane v zraku, potem zračni tokovi to
še malo premešajo. V zaprtih prostorih, smo videli
na internetu v zadnjem času precej teh filmčkov, kako te stvari
potekajo. Tisto, kar je pa strogo aerogen prenos, so pa, pri nas
poznamo predvsem z vidika naše klinike tuberkulozo,
ki se aerogeno prenaša, tam pa zadošča že zelo majhna
doza teh bacilov, nekje ena do pet je morda že dovolj, da človek
od njih zboli. Tam pa lahko posamični bacil lebdi v zraku
kot aerogen, preden sedimentiran pade nekam na tla, in ga vdihnemo,
in ga pravzaprav rabimo res dobiti v pljuča, v alveole,
ne samo v nos ali usta. Tako da kar se tiče respiratornih
virusov, je verjetno kapljični prenos precej bolj pomemben
od aerogenega, ampak tukaj se črte natančno ne da potegniti,
kje se nekaj neha in kje se nekaj začne. Se pravi, to je neka
skupina stvari, ki se nekako malo preliva, je bolj težišče
na kapljičnem kot pa na aerogenem prenosu. Opazovali pa smo,
da tudi običajne kirurške maske in vizirji v času epidemije nudijo
zelo učinkovito zaščito, kar nekako govori proti temu,
da bi se večina prenosa zgodila aerogeno. -Hvala lepa za to
pojasnilo, še eno vprašanje pri Svetu na Kanalu A, izvolite.
Tudi jaz bi imela še eno vprašanje na temo cepljenja,
in sicer, čez nekaj dni bo praktično že maj. Je po vašem mnenju
ta 60 oziroma 70 odstotna precepljenost ali pa mogoče
le cepljenost do konca junija dosegljiva, glede na to,
da je trenutni odstotek precepljenosti dobrih osem
odstotkov? -To najbrž ni vprašanje zame, ampak vprašanje
za organizatorje samega cepljenja, za tiste, ki se ukvarjajo
z logistiko in dobavo cepiv, tako da tukaj ne morem komentirati.
Seveda je odvisno po eni strani od dobave cepiv, potem od izvedbe
samega cepljenja in pa tudi od udeležbe oziroma odziva
na cepljenje. Tako da več kot to pa žal ne morem reči. -Hvala lepa,
tudi Planet TV se je prijavil k besedi, izvolite. -Ja,
pozdravljeni, mene pa zanima glede cepljenja, kako je
s cepljenjem prebolevnikov, ali jih boste cepili samo z enim
odmerkom in če ja, kdaj? -Tudi to ni vprašanje zame,
ampak za skupino, ki se ukvarja z organizacijo cepljenja
oziroma strategijo cepljenja. -Hvala lepa, še kakšno vprašanje?
Ni več vprašanj, doktor Rozman, hvala, ker ste bili z nami.
Najlepša hvala, srečno vsem.
Preden zaključimo z novinarsko konferenco za danes, še vprašanje
z moje strani, še kakšno vprašanje morda? Kot kaže, ni več vprašanj,
hvala lepa vsem za pozornost, lep dan ter lep pozdrav
do naslednjič, na svidenje.