Spoštovane, spoštovani. Lepo pozdravljeni na redni
novinarski konferenci o izzivih covid-19. Danes je z nami
minister za zdravje Janez Poklukar, ki ga med nami tudi lepo
pozdravljam. Še preden pa mu predam besedo, novinarsko
konferenco kot običajno začenjamo z včerajšnjimi epidemiološkimi
podatki. Včeraj je bilo opravljenih 4812 PCR-testov in 29.361 hitrih
antigenskih testov. S PCR-testi je bilo včeraj potrjenih 1189 novih
okužb. To pomeni, kar bomo sedaj videli tudi v prvi tabeli,
da je delež pozitivnih PCR-testov včeraj znašal 24,7 odstotkov,
če še enkrat ponovim, število pozitivnih je včeraj
znašalo 1189, kar je okoli 400 manj kot pred enim tednom,
ko je število pozitivnih PCR-testov znašalo 1558, res je, da je bilo
en teden nazaj opravljenih 7206 PCR-testov, se pravi, precej več
kot včeraj, je bil pa delež pozitivnih PCR-testov pred enim
tednom 21,6-odstoten, se pravi, manj kot znaša danes,
ko znaša 24,7 odstotkov. Glede na včeraj potrjene okužbe
med občinami izstopajo naslednje občine: Celje z 92 okužbami,
v Žalcu so jih našteli 26, v Ilirski Bistrici 24, v Šentjurju
še dve manj, se pravi skupaj 22. V Domžalah so včeraj potrdili
20 novih primerov, v Kranju 30, v Kopru pa 23. V Krškem so
včeraj našteli 22 primerov okužb, v Novem mestu 28. V Ljubljani
je bilo včeraj potrjenih 139 novih okužb, v Mariboru pa so jih
našteli 79. Sedemdnevno povprečje okužb po danes
objavljenih podatkih NIJZ znaša 889, malenkost se je znižalo.
Poglejmo si dva grafa. Prvi prikazuje 14-dnevno število
potrjenih primerov na 100.000 prebivalcev Slovenije
po statističnih regijah, na ravni države 14-dnevna incidenca
še vedno ostaja visoka, in sicer znaša 629, najvišja ostaja
14-dnevna incidenca v goriški, savinjski in pa koroški regiji,
najnižja pa še vedno v posavski in pa tudi v pomurski regiji.
Podobno sliko prikazuje tudi naslednji graf, ki prikazuje
sedemdnevno število potrjenih primerov na 100.000 prebivalcev.
Sedemdnevna incidenca ostaja, kot vidite na grafu, najvišja
v goriški regiji, sledijo potem savinjska, koroška, jugovzhodna
Slovenija in osrednjeslovenska regija kot tiste regije, ki imajo
sedemdnevno incidenco višjo od incidence na državni ravni,
na ravni države sedemdnevna incidenca, kot je razvidno z grafa,
znaša 296,4, najnižja pa sedemdnevna incidenca ostaja v pomurski
in pa v posavski regiji. V bolnišnicah se danes zdravi
581 pacientov, to je osem več, kot smo poročali včeraj.
Na intenzivni terapiji se danes zdravi 131 covid pacientov,
oziroma en manj kot včeraj. Skupaj je bilo sicer včeraj
v bolnišnice sprejetih 71 oseb, iz bolnišnic pa je bilo včeraj
skupaj odpuščenih 60 covid-19 pacientov. Tudi včeraj smo vnovič
žal zabeležili smrt, umrle so tri osebe. Poglejmo si razmere
v naših bolnišnicah še v grafičnem prikazu. Prvi graf prikazuje število
sprejemov in število odpuščenih pacientov ter število tistih,
ki so zaradi covid-19 boj z boleznijo žal izgubili,
z grafa je razvidno, da so odpusti bili včeraj nekoliko višji
kot v preteklih prazničnih dneh, žal pa graf prikazuje, kar je
lepo razvidno, da se število sprejemov vnovič v zadnjih štirih
dneh povečuje. Naslednjo sliko, prosim. Ta prikazuje trend
zasedenosti postelji v naši bolnišnicah, kot vidite z grafa,
je ta žal negativen, število zasedenih postelj se povečuje,
tako na navadnih oddelkih, tudi na oddelkih intenzivne terapije
in žal to pomeni, da se povečuje tudi skupno število zasedenih
postelj v naših bolnišnicah. Pa še numerični prikaz pravkar
podanih podatkov. Kot že rečeno, se danes skupaj v naših
bolnišnicah zaradi covid-19 zdravi 581 pacientov. Na intenzivni
terapiji je zasedenih 131 postelj, na navadnih oddelkih pa je
zasedenih trenutno 450 postelj, včeraj je bilo na navadnih oddelkih
zasedenih 441 postelj. S tem zaključujem prvi uvodni
pregledni del novinarske konference in predajam besedo našemu
današnjemu gostu, ministru za zdravje, gospodu Janezu
Poklukarju. Izvolite.
Spoštovane državljanke, spoštovani državljani, spoštovani
zdravstveni delavci in sodelavci, dovolite mi, da vas nagovorim
ob današnjem 7. aprilu, svetovnem dnevu zdravja.
Ta dan obeležujemo vsako leto. Leta 1948 je bila na ta dan
ustanovljena Svetovna zdravstvena organizacija.
Ob letošnjem svetovnem dnevu zdravja, Svetovna zdravstvena
organizacija v ospredje postavlja neenakosti v zdravju in poteka
pod geslom Gradimo pravičnejši, bolj zdrav svet. Poudarek je
na doseganju najvišje ravni zdravja, ki je temeljna pravica
vsakega človeka, ne glede na raso, vero, politično
prepričanje, ekonomsko ali socialno stanje. Svetovna zdravstvena
organizacija poziva k spremljanju neenakosti v zdravju in kliče
k prizadevanjem za univerzalen dostop do kakovostnih zdravstvenih
storitev, prilagojenih potrebam in vrednotam v skupnosti.
V Sloveniji neenakosti v zdravju spremljamo že od leta 2011.
Zdravje celotne populacije si je v zadnjem desetletju
do epidemije covida-19 pomembno izboljšalo, pri čemer
se Slovenija uvršča ob bok razvitih držav tako na področju
dosežkov kot tudi izzivov. To je eden izmed pomembnih
dosežkov našega zdravstva, na katerega smo lahko ponosni.
Žal pa tudi v Sloveniji opažamo, da se je zdravje skupin
prebivalstva z višjim socialno ekonomskim položajem izboljševalo
hitreje, kar pomeni, da posamezniki iz različnih socialno ekonomskih
skupin svoj zdravstveni potencial dosegajo v različni meri,
dejavniki, kot so izobrazba, zaposlenost, dohodek, socialna
varnost, socialna omrežja in podobni, vplivajo na življenjski
slog, dejavnike tveganja, uporabo zdravstvenih in drugih
storitev ter posledično na obolevnost, umrljivost
in pričakovano trajanje življenja. Novi koronavirus nas je opomnil,
da bolezen ne izbira po spolu, ne po rasi ali verskemu prepričanju,
prav tako se ne ozira na socialni ali družbeni status. Ni mu tudi mar
za neenakosti med nami. Epidemija covida-19 je globoko
zaznamovala prav vsa področja našega življenja. Vseh njenih
razsežnosti še ne poznamo, vendar pa bo nedvomno bolj
negativno vplivala na tiste skupine prebivalstva, ki so bile
že prej ranljive in bolj izpostavljene bolezni. Tudi temu
bomo pri izhodni strategiji po epidemije morali posvetiti
posebno pozornost. V Sloveniji imamo dostopno
in kakovostno zdravstveno oskrbo in kot minister bom storil
vse, da jo ohranimo in še izboljšamo. V času epidemije
covida-19 so vsi bolniki dobili potrebno oskrbo, naše zdravstvo
se je odlično izkazalo v tej krizni situaciji, po pandemiji pa
nas čakajo novi izzivi, okoliščine v zadnjem letu so
pustile posledice na duševnem zdravju, kar bo terjalo okrepljeno
delovanje na tem področju. Vso pozornost bomo namenili
preprečevanju in obvladovanju kroničnih bolezni, vključno z rakom,
saj so podatki o dejavnikih življenjskega sloga, ki vplivajo
nanje, slabši, kot so bili pred časom epidemije. Z okrepljenim
zdravstvenim varstvom na primarni ravni bomo zagotovili celovito
zdravstveno oskrbo, ki bo odgovarjala potrebam ljudi,
tudi najranljivejšim. Vse dobre prakse na področju preventivnih
dejavnosti, ki vključujejo najbolj ranljive skupine, bodo po epidemiji
spet polno zaživele. Naj nas tudi letošnji slogan poveže
v skupnem boju proti novemu koronavirusu in nas opomni,
kako pomembna je solidarnost in sočutje do sočloveka.
Zahvaljujem se vsem zdravstvenim delavcem in sodelavcem,
ki ste v preteklem letu dokazali, da med nami ni neenakosti,
prav tako pa tudi vam, državljanke in državljani,
da ste s spoštovanjem ukrepov pomagali, da so naše bolnišnice
zmogle obravnavati vse, ki so potrebovali zdravljenje.
Hvala vsem. -Minister, hvala lepa za te uvodne besede.
Prehajamo k novinarskim vprašanjem, v kolikor so kakšna.
Počakamo trenutek. Prvo vprašanje zastavlja STA. -Lepo pozdravljeni,
gospod minister. Zanima me, kakšne spremembe je svetovalna
skupina predlagala glede semaforja sproščanja ukrepov?
Kako bo glede šol v naslednjem tednu? Se bodo odprle za učence?
Hvala lepa. -Hvala za to vprašanje. Tako kot že v preteklih dneh
moram povedati, da je seveda ključno prizadevanje na tem
semaforju za obvladovanje epidemije to, da seveda
po zaključku tako imenovanega lockdowna oziroma zapore
javnega življenja vzpostavimo nazaj normalno delovanje šol
in to je tisto, o čemer lahko govorim ta trenutek, vse ostale
stvari so seveda v razpravi in boste pravi čas o tem tudi
obveščeni. -Hvala lepa, sledi vprašanje TV Slovenija, izvolite.
Dober dan, gospod minister. Zanima me, zakaj Slovenija še
vedno nima neke enotne evidence, kamor bi se vpisovali
tisti, ki so zdaj na vrsti za cepljenje, torej zakaj je to
stvar posameznega cepilnega centra, zdravstvenega doma?
Obstaja register cepljenja, ampak vendarle, tukaj bi šlo
za neko evidenco posameznikov, ki čakajo na cepljenje.
Torej, kdaj se to lahko pričakuje in zakaj, glede na to, da smo
vedeli, da cepivo prihaja, se na to nismo pripravili?
Zanima pa me tudi, ali je bil v Sloveniji potrjen kakšen primer
krvnega strdka po cepljenju s cepivom AstraZenece? Hvala.
Hvala za vprašanja. Prvo, kar je seveda potrebno
povedati, je, da smo v strategiji cepljenja seveda omogočili
in posebej uvrstili praktično najvišje na sami lestvici tudi
vse kronične bolnike in zato seveda ne more biti
univerzalnega seznama cepljenih, temveč je ta povezan tudi
z odločitvijo in usmeritvijo osebnega zdravnika, ki pozna
posameznega pacienta in seveda na podlagi razlogov
tega pacienta lahko uvrsti na čakalno listo. Kar se tiče
enotnih seznamov, si seveda prizadevamo, da ustvarimo
po eni strani aplikacijo, ki bo dajala podporo vsem
aktivnostim v procesu cepljenja, po drugi strani pa smo v zadnjem
tednu ali dveh tudi intenzivirali določene aktivnosti v smeri
inštitucij, ki so odgovorne za obvladovanje pravilnosti
izvedbe tega procesa in verjamem, kolikor spremljam,
da so se seveda ti procesi zdaj močno, da ne rečem povsem
poenotili in da pred časom očitanih nepravilnosti praviloma
ne bi smelo biti več. -Hvala lepa, POP TV, izvolite.
Gospod minister, lepo pozdravljeni, zanima me dvoje. Najprej,
kakšno stališče, kakšno držo bo ubrala Slovenija v primeru,
če EMA danes tudi potrdi povezavo med cepljenjem in krvnimi strdki
in seveda, če lahko danes pričakujemo še kakšno tiskovno
konferenco? Kot drugo pa glede samega testiranja učencev v šolah.
Kdaj lahko šole dobijo več informacij, kdaj naj pričakujejo
te informacije in pa seveda, kakšen je interes za to
samotestiranje? Hvala lepa. -Hvala za vprašanja. Kar se tiče
seveda odločitve EME, ta odločitev je seveda strokovne
narave, tako da bi bila kakršno koli drugačna pot kot sledenju
priporočil EME neprimerna in zato seveda si želimo,
da čim prej dobimo te dodatne oziroma nove usmeritve EME,
ki naj bi jih po nekih podatkih dobili danes oziroma najkasneje
v naslednjih dneh in tudi iz tega razloga, zato da bo postopanje
članic Evropske unije čim bolj enotno, imamo danes zvečer
ministri za zdravje sestanek na to temo.
Verjamem, da karkoli bi oblikovali na tem sestanku kot predlog,
bomo seveda predlagali oziroma bom predlagal kot minister posvetovalni
skupini za cepljenje pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje,
da ta predlog pretrese, se do njega opredeli in pove
seveda, če gre Slovenija oziroma če je za Slovenijo
in prebivalce Slovenije tak predlog, ki je bil podan na nivoju
skupnosti ministrov za zdravje Evropske unije, sprejemljiv
za Slovenijo. Kar se tiče šol, seveda tako, kot sem že dejal,
glavni cilj je imeti šole odprte, in sicer na način,
kot smo imeli pred 1. aprilom, skladno s tem pa seveda tudi
predlagati prostovoljno uporabo neinvazivnih testov, hitrih testov,
tako da v teh dneh pripravljamo vso potrebno podlago tako
od filma, ki bo ponazarjal izvedbo tega, do infografik,
kot tudi ostale predstavitve širši šolski javnosti, tako da če bo
vse potekalo tako, kot mora, potem je praviloma v petek
planiran prvi sestanek z ravnatelji srednjih šol,
pa potem v nadaljevanju tudi z ravnatelji osnovnih šol v začetku
naslednjega tedna. In hkrati je treba pripraviti tudi
vse drugo za ustrezno edukacijo, se pravi zdravstveni kader
in ostalo, ki bo pomagalo ustrezno izobraziti za uporabo teh testov
tiste, ki bodo seveda zainteresirani. Želimo pa si,
da bo ta odzivnost zadostna, kajti na ta način bo prinesla
pomembno dodano vrednost. Sledimo vzorom držav, ki so te
teste že uvedle, tukaj imamo Anglijo, Nemčijo, Avstrijo,
Češko in prav je, da na to pot z vidika čim boljšega obvladovanja
epidemije in pa aktiviranja oziroma tega, da usposobimo
tudi državljane, da lahko čim bolje sami upravljajo z epidemijo,
da se seveda podamo na pot tega projekta in ga v čim boljši
meri realiziramo, kajti verjamem, tako kot v Angliji, je to morda
tudi pot, da v bodoče tudi kakšne druge širše skupine
na ta način omogočijo odpiranje ne samo gospodarstva,
ampak družbe. Tako da tukaj mislim, da je prva na tej poti
Anglija in podrobno spremljamo, kaj se dogaja in bomo videli
tudi v naslednjih dneh, kako jim bo šlo. -Hvala lepa. Žurnal24,
izvolite. -Lepo pozdravljeni, jaz bi najprej prosila
za informacijo glede cepljenja z AstraZeneco. Zanima me,
kako to cepljenje poteka danes? Dobili smo namreč različne
informacije, doktor Beovićeva je rekla, da je ustavljeno to
cepljenje, medtem ko iz zdravstvenih domov prihajajo informacije,
da se nadaljuje tudi danes. Drugo vprašanje pa, zanima me,
kako mislite na ministrstvu reševati neenakost, pred katero
bomo postavljeni državljani ob začetku poletja recimo,
ko se bodo začela bolj množična turistična potovanja?
Tisti, ki so cepljeni, bodo lahko potovali brez testov,
ostali bomo morali na testiranje, vemo pa, da PCR-test stane
okoli 100 evrov. Hvala lepa. -Hvala za vprašanja.
Kar se tiče izvajanja cepljenja z AstraZeneco, ne poznam izjave
doktor Beovićeve, morda je bila napačno razumljena ali kakor koli
drugače interpretirana, dejstvo je, da ta trenutek ni
nobenih zavez ali pa odločitev ne posvetovalne skupine
ne nikogar drugega, da se z AstraZeneco ne bi cepili,
je pa res, da skladno s strategijo ta trenutek cepimo starejše
od 60 let, kar tudi sledi usmeritvam posvetovalne skupine
za cepljenje pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje,
ki je seveda predlagal do nadaljnjih spoznanj in odločitev EME,
da se AstraZeneca rezervira za starejše od 60 let.
Kar se tiče neenakosti, seveda naš cilj je ne glede
na zdajšnjo projekcijo vseh cepiv, v najkrajšem možnem
času zagotoviti v čim širšem obsegu dosegljivo cepivo.
Vemo tudi, da vsi državljani nimajo interesa po cepljenju,
tako da ne pričakujemo, da bo odziv na cepljenje
100-odstoten, si pa želimo čim bližje število 100 odstotkom
in računamo ta trenutek, da bomo v aprilu prejeli,
tako kot že veste, 347.000 odmerkov cepiva, potem v naslednjih
mesecih pa vsaj Pfizer, kolikor imamo napovedi,
stopnjuje te dobave in sicer, če Pfizer v aprilu dobavi dobrih
160.000 odmerkov cepiva, je zaenkrat napovedana dobava
za maj prek 210.000 in za junij prek 290.000.
Hkrati prihaja novo cepivo Johnson&Johnson, ki naj bi
prvih okoli 15.000 odmerkov cepiva zagotovil v aprilu,
za maj in za junij nimamo še čisto natančnih napovedi,
ampak če bo tisto, kar imamo ta trenutek podatek, potem naj bi
do 30. junija lahko prejeli po teh projekcijah celo 250.000
odmerkov Johnson&Johnsona, kar seveda ponovno pomembno
dviga našo precepljenost, hkrati imamo seveda izziv
cepljenja z AstraZeneco, po eni strani dobavljivosti tega
cepiva, po drugi strani pa ti previdnosti ukrepi oziroma
priporočila, ki jih te dni pričakujemo in spremljamo
z EME, tako da tudi od tega je odvisno, kakšna bo dostopnost
samega cepiva AstraZenece. Moderna zaenkrat dostavlja
po projekcijah najmanjše količine, ampak vsako cepivo je
pomembno in v tej luči delamo, da zagotovimo v najkrajšem možnem
času cepivo za tiste, ki seveda izražajo interes in želimo si,
da je ta interes čim širši in seveda prostovoljen.
Hvala lepa. Svet na Kanalu A, prosim. -Lepo pozdravljeni,
dve stvari me zanimata. In prvo, malo bolj konkretno
bi prosila, če lahko razložite, kaj bo pomenilo, če EMA torej
zavrne oziroma AstraZeneci ne prižge zelene luči, torej,
kaj pomeni to za tiste, ki so prvi odmerek tega cepiva
že dobili? Kaj konkretno to tudi pomeni za našo strategijo,
kje bomo dobili v ključni fazi neka nadomestna cepiva?
Druga stvar pa: za koga je samo testiranje v prvi vrsti
namenjeno? Torej, za vse učence, mogoče tudi za študente,
dijake zaključnih letnikov, kako ste si to zamislili? Hvala.
Hvala za vprašanja, upam, da sem si vsa zapisal, sicer vas
bom prosil, da me boste popravili. Kar se tiče seveda EME,
priporočil EME, kar se tiče cepljenja in pa drugega odmerka
AstraZenece, gre seveda tukaj za strokovna vprašanja
in sledili bomo priporočilom usmeritvam EME in pa naše
svetovalne skupine pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje.
Ta trenutek lahko povem, da smo prva cepljenja z AstraZeneco
opravili 6. februarja, kar pomeni, da se 12 tednov izteče oziroma
bo potrebno ponovno cepljenje praviloma 27. aprila prvih teh,
ki se morajo po protokolu cepiti po 12 tednih. Seveda pa natančnih
odgovorov ne moremo dati, kajti prejudicirati danes odločitve
EME ne morem, bomo pa skladno s priporočili in z vso
skrbnostjo to pretehtali skupaj s posvetovalno skupino.
Kar se tiče samo testiranje, seveda, ta trenutek je naš cilj
zagotoviti delovanje šol, kot je bilo pred 1. aprilom.
Tako da tukaj zato govorimo o tretji triadi in pa o srednjih
šolah, seveda je naslednji korak lahko tudi povezan
s študenti oziroma izobraževanjem na fakultetah, tako da tega
odgovora vam danes ne morem podati, se pa ta teden dobimo
tudi z ministrico za šolstvo in pa z ministrom za delo,
s predstavniki mislim, da študentskih organizacij,
tako da bomo prav gotovo govorili tudi v tej smeri,
kako iskati rešitve za študente. -Hvala lepa, TV Slovenija ima
še eno vprašanje. Izvolite. -Ja, dober dan, pravzaprav bi
se rada navezala, omenili ste, sodelujete z ministrico
za šolstvo, kako poteka to sodelovanje in tudi njo bi nekako
pri takem projektu pričakovali pred kamerami. Drugo vprašanje
pa, ali smo po cepljenju z AstraZeneco v Sloveniji že
imeli primer krvnega strdka ali kakršne koli informacije
v zvezi s tem? Hvala.
Hvala za vprašanja. Kar se tiče sodelovanja z Ministrstvom za šolstvo
ali katerim koli drugim ministrstvom, lahko potrdim,
da na Ministrstvu za zdravje dobro, korektno in profesionalno sodelujemo
z njimi. Tako da verjamem, da bo to podlaga, kajti sicer ne bo šlo
tudi za uspešno izvedbo projekta, ki je pred nami. Kar se tiče pa samih
strdkov ob eventualnem cepljenju z AstraZeneco, mi zaenkrat primerov
s strdki, ki bi imeli pomembne posledice, nimamo, vsaj meni ni
poznano, da bi imeli tak primer. Je pa res, da če gledate številke,
na katere se opirajo seveda velike države, govorijo o verjetnosti
od ena na milijon in približno tam okoli prihaja do teh zapletov.
To pomeni, da ob vsem cepljenju pričakujemo v Sloveniji, če bi vse
cepili z AstraZeneco seveda, en primer. Tako da je verjetnost
s tega vidika, in to verjetno tudi razlog, da za razliko od ostalih
držav zaenkrat takega primera nismo beležili. In verjamem,
da če bomo upoštevali navodila stroke oziroma EME, tega tudi ne bo.
POP TV, izvolite.
Torej, jaz bi se pa še navezala na kolegico, in sicer glede strdkov
me zanima, koliko časa po cepljenju, torej po prejemu odmerka, hipotetično
obstaja to tveganje tega strdka. In še drugo, glede cepilne aplikacije
me zanima, je to nekaj, o čemer razmišlja vlada, na kakšen način
bi delovala ta aplikacija o cepljenju, komu bi bila namenjena
in kaj vse bi pokrivala, kar se cepljenja tiče. Hvala.
Hvala za vprašanja. Kar se tiče strdkov, gre za čista strokovna
vprašanja, tako da vam lahko te podamo naknadno oziroma jih
poda kdo iz svetovalne skupine. Kar se tiče aplikacije, je dejstvo,
da s to aplikacijo želimo narediti ta proces cepljenja transparenten.
Po drugi strani pa z njo tudi povečati učinkovitost.
Tako da ne bo samo aplikacija kot taka, ampak bo tudi povezana
z drugimi sistemi, se pravi s sistemom ERCO, kjer se zdaj beleži
cepljenje. Tako da bo lahko seveda tisti, ki ima različne pravice v tej
aplikaciji, ampak zdravnik, ki ima največ pravic, lahko dobil ustrezne
podatke, ko se bo odločal o korakih, ne samo cepljenja v bodoče, ampak
tudi zdravljenja iz drugih razlogov tega svojega bolnika.
Hvala lepa. Še tri prijave imamo trenutno. Najprej sledi
vprašanje STA. -Ja, čisto kratko podvprašanje
glede samotestiranja učencev. Če se ne motim, naj bi osnovne
in srednje šole danes sporočile interes tistih, ki bi se
samotestirali oziroma število učencev, ki bi jih to zanimalo.
Ampak ker do zdaj še niso bile znane vse podrobnosti glede tega,
ta podatek najbrž ne bo čisto realen oziroma dokončen, pa me samo zanima,
ali morda v prihodnjih dneh načrtujete še eno tako poizvedovanje,
ko se bodo vse te podrobnosti razjasnile. Hvala lepa.
Hvala za vprašanje. Glejte, seveda sama logistika distribucije, če lahko
temu tako rečem, in izvedbe na lokaciji, se pravi, v šolah
je na koncu koncev v domeni resornega ministrstva, se pravi
Ministrstva za šolstvo, zato verjamem, da je Ministrstvo
za šolstvo hotelo čim prej pridobiti, bom rekel, podatke,
na podlagi katerih bi lahko planirale svoje aktivnosti v naslednjih tednih.
Seveda, glede na informacije, ki jih je imela v tistem trenutku
javnost, je morda vse skupaj bilo malce preuranjeno, ampak verjamem,
da bomo tiste zanesljivejše podatke dobivali v naslednjem tednu,
kajti tudi za cepljenje v prvem trenutku ni bilo takšnega zanimanja,
kot ga imamo danes, in vsak dan dobivamo nove kandidate, če lahko
temu rečem, za cepljenje, verjamem, da bo uporabnost tega samotestiranja,
prostovoljnega samotestiranja, doprinesla k temu, da bo se ta, bom
rekel, metoda uveljavljala iz dneva v dan v intenzivnejši obliki.
Hvala, časopis Slovenec, izvolite.
Pozdravljeni, gospod minister, jaz bi se nekako navezala na to vašo
zadnjo izjavo. Če podatki NIJZ-ja držijo, se v vzgojno-izobraževalnih
ustanovah pač okuži samo pet procentov oseb. Torej,
v čem je smisel testiranja oziroma tega samotestiranja,
kaj bo teh pet procentov dejansko spremenilo pri epidemiološki sliki,
da bi se otroci vrnili? Glede na to, da imate na drugi strani
30 do 40 procentov tistih, ki ne vejo, kje so se okužili. Hkrati me
pa zanima, omenili ste prej, da sledite vzorom Anglije, Avstrije,
v Avstriji imajo predpogoj za to, da lahko učenci stopijo v šolske
klopi, da se samotestirajo. Boste tudi temu vzoru potem sledili? Hvala.
Ja, hvala za vprašanja. Zdaj, kar se tiče drugega vprašanja,
še enkrat ponavljam, gre za cilje, ponavljajoče se, prostovoljno
testiranje z neinvazivnimi metodami na domu. Zakaj prostovoljno?
Kajti radi bi, da se vsi naši državljani, od najmlajših
do najstarejših, opolnomočijo in aktivno pridružijo obvladovanju
epidemije. Hkrati pa tukaj seveda je jasno,
da je potrebno vsakega kužnega, vsakega pozitivnega pacienta,
čim hitreje prepoznati in ga umakniti iz verige prenosa.
Metoda samotestiranja je še, je metoda, ki se izvaja na podlagi
hitrih antigenskih testov. Ti hitri antigenski testi,
njihova prednost je seveda široka populacijska dostopnost
in pa kratek čas do rezultata, po drugi strani pa se je izkazalo,
da ti testi za samotestiranje imajo posebno dodano vrednost v skupinah,
ki delujejo v obliki mehurčkov. Če upoštevamo vse to, lahko iz študij
ugotovimo, da tam, kjer so te teste delali enkrat na 14 dni, so število
okužb zmanjšali za 20 procentov. Tam, kjer so to delali vsak teden,
so število okužb zmanjšali za 50 procentov in tam, kjer so
to delali dvakrat tedensko, so število okužb zmanjšali za več
kot 80 procentov. In seveda cilj je na ta način ohraniti odprte šole
naslednjih 11 tednov, zagotoviti uspešen zaključek šolskega leta
in seveda otrokom v prvi vrsti omogočiti normalen proces
izobraževanja. -Hvala lepa. Pa še enkrat
TV Slovenija, izvolite.
Dober dan, gospod minister, rada bi samo preverila, če sem vas prej prav
razumela. Torej po cepljenju z AstraZeneco v Sloveniji ni bil
potrjen še noben primer krvnega strdka. Zanima pa me tudi, včeraj
je nacionalni koordinator za cepljenje rekel, da ljudje ne bodo
mogli izbirati med cepivi. To je povzročilo kar nekaj razburjenja
med ljudmi, vendarle bodo verjetno zdravniki na koncu tisti, ki bodo
glede na pridružene bolezni, zdravstveno stanje in tako, in ostale
okoliščine, odločali, kdo dobi katero cepivo, ali kako se bo to odločalo.
Pa še glede te evidence, o kateri sem spraševala že na začetku. Ali se
vendarle ne da vzpostaviti neke nacionalne evidence, kamor bi osebni
zdravniki vpisovali svoje bolnike v vrsto za cepljenje. Hvala.
Hvala za vprašanja. Kar se tiče strdkov, seveda po meni znanih
informacijah, teh primerov ni. Se pravi, strdkov, kot jih opisujejo
nemške in pa druge inštitucije na področju zdravstva in na podlagi
katerih je seveda EMA sprožila to ponovno presojanje varnosti cepiva
AstraZeneca. Hkrati seveda tudi pri nas komisija, imenovana
s strani Ministrstva za zdravje, preučuje vse eventualne stranske
učinke in zaplete cepljenja. Vendar zaenkrat povezave med eventualnim
cepljenjem in samimi eventualnimi stranskimi dogodki nismo našli.
Kar se tiče
izbiranja med cepivi, dejstvo je, seveda, da sledimo
priporočilom stroke. Ta trenutek velja, da je AstraZeneca
po priporočilih posvetovalne skupine za cepljenje pri Nacionalnem
inštitutu za zdravje AstraZeneca rezervirana za starejše od 60 let.
Hkrati imajo sicer vsa cepiva dovoljenja na evropskem nivoju
za cepljenje od 18 oziroma, če se ne motim, od Moderne od 16 let navzgor.
In glavni izziv ta trenutek je dobava zadostnega števila cepiv, ta trenutek
po strategiji starejšim od 60 let, v naslednji fazi pa seveda tudi
ostalim kategorijam v strategiji. In glede na trenutno dostopnost
cepiva in glede na podatke o varnosti ta trenutek ni pomembno,
katero cepivo dobiš, ampak ključno je, da prideš do cepiva oziroma da si
prijavljen pri svojem zdravniku na cepilnem mestu za cepljenje
in seveda, ko bo na tem cepilnem mestu ta prebivalec prišel na vrsto,
bo seveda cepljen.
Hvala lepa, še dve vprašanji imamo. Žurnal24 zastavlja prvega. Izvolite.
Pozdravljeni še enkrat. Jaz bi vas še enkrat vprašala glede prehajanja
meje. Zdaj me zanima, kako to, da Slovenija pri vstopu v Slovenijo
upošteva samo PCR teste, narejene znotraj Evropske unije,
da ne upošteva recimo testa, ki je narejen v Združenem kraljestvu,
sploh glede na to, da Nacionalni laboratorij ima seznam laboratorijev
po svetu, kjer opravljajo ustrezne teste. Hvala lepa.
Hvala za vprašanje. Zdaj, seveda kar se tiče mej, je pač v zadnjem
obdobju bilo zasledeno, bom rekel, kar pomembno število ponarejanj
teh izvidov, še posebno s področja hitrih antigenskih testov. Po drugi
strani pa vemo, da je občutljivost hitrih antigenskih testov pomembno
nižja od PCR testov, še posebej ko govorimo o začetnih fazah bolezni,
zato je seveda na mestu iz vseh teh razlogov testiranje s PCR testom.
Kar se tiče izhodišča, da seveda so za nas verodostojne in sprejemljive
inštitucije, ki delajo PCR teste v Evropski uniji, je pač stališče,
ki smo ga na vladi zavzeli. Zagotovo je možno razmišljati
tudi širše in vaš razmislek oziroma pomislek je na mestu, tako da ga bomo
prav gotovo obravnavali in se tudi do njega opredelili.
Hvala lepa, pa še vprašanje POP TV. Izvolite.
Ja, gospod minister, ponovno imam dvoje. Prvo je torej aplikacija
za cepljenje, me zanima samo še kakšna podrobnost v zvezi s tem,
kdaj bo zaživela ta aplikacija, če si jo bomo lahko torej vsi
posamezniki namestili na svoje mobilne telefone in kakšna bo
v bistvu uporaba te aplikacije. In še drugo, glede današnje odločitve
EME in cepiva AstraZenece me zanima, ali Slovenija, razumemo seveda, da je
ta odločitev strokovna, ali torej Slovenija vendarle nima nekega plana
A, B, C oziroma strategije v primeru, če se bo cepljenje
nadaljevalo oziroma, če bi bilo morebiti zaustavljeno. Hvala.
Hvala za ta vprašanja. Zdaj, kar se tiče aplikacij, ki jih
ta trenutek vzpostavljamo, ena je seveda aplikacija, ki bo zaživela
že prej, praviloma po 15. 4., in ta bo praviloma poenostavila
administrativni proces samega cepljenja na cepilnem mestu.
Na tem zdaj aktivno delamo in ta bo praviloma zaživela po 15. 4., kar se
tiče pa aplikacije, ki bo celostno pokrivala, zdaj cilj je postaviti
in realizirati ta projekt do konca aprila. O samih podrobnostih pa ta
trenutek še ne bi govoril, kajti same detajle v sami izvedbi
na koncu je potrebno dogovoriti zdaj v poskusni fazi pilota, ko se
to testira, tako da ne bi kakršno koli stvar rekel, ki bo potem
malenkost drugačna. Tako da bomo takrat, ko bo stvar pripravljena
za uporabo, seveda to ustrezno predstavili javnosti.
Minister, hvala lepa za vsa pojasnila in obširne odgovore, s tem smo
zaključili nabor vprašanj za danes. -Hvala tudi vam. Lepo pozdravljeni.
Še kakšno vprašanje morda zame, preden se poslovimo za danes?
Kot kaže, je eno vprašanje, POP TV, izvolite.
Ja, pozdravljeni, glede na to, da minister ni odgovoril na drug del
vprašanja, bom torej vprašala vas, kakšen je torej scenarij A, B, C
v zvezi z današnjo odločitvijo EME in cepljenja s cepivom AstraZenece.
Hvala. -Hvala lepa za vprašanje.
Sicer mislim, da je minister danes večkrat ponovil, da je najprej
potrebno počakati na odločitev EME, potem bo, se bodo na to temo sestali
ministri za zdravje držav članic EU, kjer bodo se pogovarjali o vseh
odločitvah, minister je hkrati tudi pojasnil, da se bo potem
s stališčem, ki ga bo podala EMA, seznanila tudi posvetovalna skupina
za cepljenje pri NIJZ in o vseh nadaljnjih odločitvah in seveda
tudi potencialnem vplivu na našo strategijo cepljenja
vas bomo obvestili takoj, ko bodo odločitve sprejete.
Še kakšno vprašanje? Kot kaže, ni več vprašanj,
hvala lepa vsem za pozornost in lep pozdrav do jutri. Nasvidenje.