Spoštovane državljanke, spoštovani državljani. Lepo pozdravljeni
na današnji redni novinarski konferenci v vezi s covid-19. Najprej
opravičilo za krajšo zamudo, zdaj pa brez nadaljnjega odlašanja,
besedo predajam predsedniku vlade, gospodu Janezu Janši. -Dober dan.
Lep pozdrav vsem skupaj. Vlada Republike Slovenije je že v začetku
decembra sprejela načrt sproščanja ali zaostrovanja ukrepov, glede
na to da smo bili že takrat v drugem valu. Ta načrt je bil potem glede
na razvoj situacije v začetku januarja modeliran in ta načrt
je splošno znan, večkrat je bil predstavljen. Vsi ukrepi,
ki jih vlada od takrat naprej sprejema, so vnaprej predvidljivi.
Tudi markerji za sproščanje ukrepov po posamičnih statističnih regijah
so bili v tem času javno prezentirani, objavljeni,
sproti so se vnašajo novi podatki, tako da tudi glede regijske
situacije praktično ni nikakršnih neznank.
Tukaj se v javnosti večkrat pojavljajo dileme glede splošnih
pogojev na nacionalni ravni, ki jih je potrebno izpolniti za to, da se
sploh preide na sproščanje na regijski ravni. V zadnjem času se je
tak pomislek pojavljal v zvezi s koroško regijo, ki je hvala bogu,
po tem, ko je imela na začetku drugega vala veliko število okužb,
zdaj bistveno boljša od slovenskega oziroma nacionalnega povprečja in bi
že izpolnjevala pogoje za sproščanje ukrepov, ki so predvideni v oranžni
fazi, če bi seveda cela država izpolnila pogoje za to, da preidemo
v oranžno fazo. Tako da še enkrat opozarjam vse, ki se sprašujete,
kakšni ukrepi bodo veljali v prihodnje, da spremljate podatke,
infografike na naših spletnih straneh in z malo truda se da
vnaprej ugotoviti, kakšni ukrepi bodo veljali v kakšni regiji
v naslednjem tednu glede na trende, ki se obetajo. Žal splošna
epidemiološka situacija v državi ni dobra. Zelo bi bili veseli, če bi
bila cela država takšna, kot je trenutno Koroška, kar se tiče okužb,
ali celo boljša. In zaradi tega mora vlada vedno, ko odloča o sproščanju
oziroma zaostrovanju ukrepov, poleg statične slike na presečni
dan, ki je vedno torek v tednu, upoštevati tudi trende. Veliko je
bilo vprašanj, še posebej glede na odločitve pri odpiranju šol, zakaj,
če gre samo za nekaj okužb preko meje ali do meje, se ne uporablja
nek kriterij tolerance. Ta kriterij se lahko uporablja v primerih,
če so splošni trendi pozitivni oziroma so dobri, gredo v smer
zmanjševanja okužb tako na nacionalni ravni kot tudi
v posamičnih regijah. Če pa takšni trendi niso dobri, če smo priča
poslabševanju, se pravi večanju števila okužb ali pa stagnaciji,
potem seveda nima smisla upoštevati
neko visoko odstopanje od zemljevida, ker v tem
primeru bomo kmalu v kaosu in to je zadnje,
kar si vsi skupaj želimo. Zdaj ob tem opozarjam na to še enkrat,
ministrica za šolstvo je včeraj to dodatno razložila,
da se z naslednjim tednom dodatno omogoča varstvo otrok
prve triade v šolah vključno z organizacijo pouka
na daljavo v tistih regijah, ki so še vedno črne
in kjer pouka za te otroke ne more potekati v šoli.
Ta izjema velja za vse primere, kjer sta oba starša, ali če gre
za enostarševsko družino, pač eden, zaposlena v dejavnosti kritične
infrastrukture, v vzgoji in izobraževanju, v policiji
in v slovenski vojski. Tako da te dejavnosti,
ki so kritične, ki morajo nemoteno potekati tudi
v času epidemije, lahko tečejo in je v primerih, ko si družina ne more
drugače zagotoviti varstva otrok ali pomoči pri šolanju na daljavo,
to omogočeno v celi državi, tudi tam, kjer sicer tako šolanje prve
triade kot tudi splošno otroško varstvo v vrtcih sicer ne
poteka. Zdaj nekaj je bilo dilem tudi v zvezi s ponedeljkom kot
dnevom obveznega testiranja vseh, ki bodo otroke učili potem
v razredih. Vlada v sredo, ko je obravnavala to situacijo, ni imela
na voljo vseh elementov za dokončno odločitev o tem, ali je možno
v ponedeljek hkrati izvesti tako pouk kot tudi testiranje. Zdaj pri
razrešitvi te dileme nam je pomagalo društvo ravnateljev, ki je izvedlo
anketo v teh regijah in več kot 80 odstotkov šol se je v tej anketi
odzvalo pozitivno v tem smislu, da so sposobne isti dan, paralelno
izvesti tako pouk kot tudi ponovno testiranje zaposlenih oz. učiteljic
in učiteljev. Na tej podlagi bo odlok danes spremenjen
tako, da bo v ponedeljek možen tudi pouk prve tirade
ob vzporednem testiranju.
Apelirali smo tudi že na vse izvajalce testiranja, da se
v povezavi z ravnatelji in lokalnimi skupnostmi oziroma župani dogovorijo
za najprimernejši način in za tak tajming, da bo pač oboje možno.
Zavedamo se, da povsod to verjetno ne bo mogoče in tam bo pač ta dan
potrebno izvajati pouk na daljavo. Računamo pa, da bo v veliki večini
to vseeno možno. Tam, kjer se lahko organizirajo, da testiranje poteka
dan prej, se pravi v nedeljo, bo tudi ta test veljal. Na ta način
v večini države še vedno pridobimo še en šolski dan z otroci prve
triade v šolah. Kar se tiče vprašanj, ki so prihajala v zadnjih
dveh dneh, glede cepljenja, cepiv, ki so na razpolago in še bodo
na razpolago, glede dogajanj na evropski ravni, kjer je pač prišlo
do zapleta med Evropsko komisijo kot naročnikom cepiv za vse nas
in proizvajalcem, podjetjem AstraZeneca, naj povem to, da je
bilo doslej v Slovenijo dobavljenih nekaj več kot 76.000 odmerkov
cepiva. Da ga je bila velika večina uporabljenega, da v tem zadnjem valu
predvsem za drugi odmerek cepiva pri najbolj ranljivih kategorijah.
Da za naslednji mesec od cepiv, ki so že odobrena, se pravi gre
predvsem za BioNTech-Pfizer in Moderna, pričakujemo oziroma imamo
dokončne napovedi za preko 110.000 odmerkov do konca februarja.
Še posebej BioNtech-Pfizer bo v februarju praktično iz tedna
v teden povečeval število dobavljenih odmerkov, kar je dober
podatek glede na nekatere drugačne, slabše informacije, ki smo jih bili
deležni v preteklih tednih. Tudi Moderna zagotavlja pač
zanesljivo dobavo vseh teh količin. Odprta pa je, kar se tiče dobav
v februarju, količina, ki je napovedana s strani AstraZenece.
Ta količina za Slovenijo predstavlja okoli 80 tisoč odmerkov in je pod
vprašajem, tudi zaradi tega, ker danes Evropska zdravstvena
agencija odloča o odobritvi. Ne bo pa sama odobritev še dokončno
zagotovilo glede teh dobav, zato v našem načrtu cepljenja zaenkrat
za februar 100 odstotno računamo na dobave proizvajalcev, kjer so cepiva
že odobrena in že cepimo z njimi, se pravi BioNTech-Pfizer in Moderna.
Vse, kar bo prišlo s strani AstraZenece pa bomo vključili
dodatno. Dobra novica prihaja tudi glede cepiv proizvajalca
Johnson&Johnson, ki so v zadnji fazi testiranja in je možno pričakovati,
da bo nekje v naslednjih tednih Evropska zdravstvena agencija
prejela tudi uradno zahtevo za presojo in odobritev. Teh cepiv je
Evropska komisija naročila nekaj sto milijonov in ob odobritvi bo to
bistveno lahko popravilo tudi količine v našem načrtu cepljenja.
Tako da odgovor na osnovno vprašanje, ali lahko v Sloveniji še vedno
pričakujemo, da bomo do poletja dosegli 70 odsotno precepljenost,
je da, še vedno pričakujemo. Tudi če bi zgolj ti dve podjetji,
ki že imata odobrena cepiva, ki jih že uporabljamo,
dobavili obljubljene količine, bi se lahko temu
odstotku precej približali. Ker od vseh naročil oziroma
teh proizvajalcev je Slovenija praktično največ v prvem
polletju naročila cepiva, ki ga tudi največ uporabljamo, se pravi Pfizer.
Zelo verjetno je, da bodo od ostalih proizvajalcev, ki so v fazi odobritve
v naslednjih tednih prišlo do odobritve in do začetka dobav vsaj
enega cepiva v večjih količinah, kar dodatno krepi optimizem.
Žal pa je večina teh napovedi že zagotovljenih dobav
cepiv koncentrirana na drugi kvartal, se pravi na mesece od marca naprej,
kar seveda pomeni, da ne moremo realno računati, in to je slaba
novica, da bo precepljenost v prvem tromesečju tega leta bistveno
vplivala na zaustavljanje epidemije. Zaradi tega je žal potrebno
v tem času še posebej skrbno upoštevati vse preventivne ukrepe,
omejiti stike na minimum, pri stikih uporabljat vso
priporočeno zaščito. Zavedati se moramo, da imamo v Sloveniji
razširjeno tudi angleško verzijo virusa, da je ta bolj kužna,
da se širi hitreje, da imamo uradno potrjeno prisotnost
že od decembra naprej, žal z zamudo. In da je po
informacijah, ki jih praktično vsak dan dobivam od kolegov iz drugih
držav, bodisi ministrov za zdravje bodisi predsednikov vlad,
da praktično bo ta angleška različica virusa dejstvo povsod
po Evropi v naslednjih tednih najbolj razširjena verzija.
Zaradi tega so striktni ukrepi še toliko bolj potrebni,
da je na mestu tudi večja previdnost
in zaradi tega pač žal v naslednjih tednih kakšnega
bistvenega sproščanja ne moremo pričakovati. Ne moremo pričakovati
tudi kakšnega bistvenega izboljšanja stanja brez dodatnih ukrepov.
S tega vidika, mislim, da imamo na grafiki tudi primerjavo z nekaterimi
sosednjimi evropskimi državami ali pa državami v regiji, tukaj vidimo,
da v Evropi skupaj z drugim državami spremljamo drastičen, intenziven ples
tega virusa v različnih obdobjih z različno intenzivnostjo. Trenutno je
najbolj na udaru Portugalska, ki ima resno krizo. Tudi nekatere druge
države poročajo o hitrem širjenju, predvsem angleške verzije virusa.
Dnevno lahko tudi sami spremljate na sredstvih javnega obveščanja napovedi
ali dejanske razglasitve dodatnih omejitvenih ukrepov po Evropi,
omejitve potovanj, tudi čezmejnih zaostrovanj režimov, kar se tiče
vstopanja v države iz drugih držav. Tako da žal to je trenutna realnost
in v naslednjih tedni kakega velikega izboljšanja v Evropi žal ne moremo
pričakovati, lahko pa skupaj prispevamo k temu, da bo trend
padanja okužb in vseh ostalih posledic v Sloveniji vseeno, kljub
prisotnosti angleške verzije virusa takšen, da bodo krivulje šle navzdol,
in da zmogljivosti našega zdravstvenega sistema ne bodo pač
presežene in da bomo primorani zaradi tega plačevati ceno
epidemije tudi v smislu kolateralne dodatne škode.
S tega vidika, s tega mesta ponoven poziv k sodelovanju.
Najprej županom slovenskih občin. Glejte, tudi na lokalni
ravni se da veliko narediti za to, da se ukrepi spoštujejo,
da se nadzira upoštevanje teh ukrepov, civilna zaščita
ima tukaj določene pristojnosti. Glede na zemljevid sproščanja,
ki je regijski, bo mogoče enkrat v prihodnosti dodelan tudi
do nivoja občin. Režim sproščanja oziroma zaostrovanja bo pač
odvisen, ne v celoti, deloma pa zagotovo tudi od tega,
kako se bo lokalna skupnost organizirala za to, da bomo
ta čas, ko so ukrepi dejansko potrebni, preživeli brez nekih
dodatnih zaostritev, samo na podlagi tega, da ukrepe,
ki že veljajo, striktno izvajamo in nadzorujemo. Na koncu se bo
to seveda odražalo tudi k hitrejši ali počasnejši normalizaciji
javnega življenja v posamičnih regijah ali celo občinah.
Poziv k sodelovanju tudi slovenskim medijem.
To, da se vsi ukrepi pričakujejo z negativne strani, ne prispeva
k zaustavljanju epidemije. S temi ukrepi smo tako ali drugače
vsi prizadeti. Hkrati je pa resnica tudi ta, da če vsi
sodelujemo, potem se bo virus širil počasneje in ga bomo
ustavili in ukrepi enostavno ne bodo potrebni. Torej,
če kdaj, potem dejansko v tem času, ko vemo, da bodo prihodnji
tedni izjemno zahtevni, da lahko praktično govorimo
o tretjem valu, zaradi angleške verzije virusa, ki je praktično
povsod po Evropi in tudi pri nas, večje bo
sodelovanje, večja bo naša soodgovornost ali pa zavedanje
te soodgovornosti, večja bo naša potrpežljivost,
bolj bomo lahko veljavnost teh ukrepov, ki jih nihče ne mara,
skrajšali. Zdaj, ker je bilo veliko vprašanj danes tudi glede
na objave v nekaterih medijih, da naj bi vlada včeraj blokirala
soglasje ali pa vpise na univerzitetni študij
na fakultete. Naj povem,
prvič, da to ni res. Vlada te točke
ni obravnavala. Ministrstvo za šolstvo je gradivo poslalo
nekaj dni nazaj, gre za strateške odločitve.
Nima smisla, da se teh odločitev lotevamo tako, kot so se jih
že včasih naši predhodniki v preteklosti in smo potem
ustvarili na tisoče mladih brez možnosti zaposlitve,
tako v Sloveniji kot tudi v okviru skupnega evropskega trga.
Nič nam ne pomaga, če v naše resolucije in evropske
zaveze pišemo, da bomo postali digitalni, zeleni, napredni
in inovativni, če potem na naše šole teh profilov praktično
ne vpisujemo toliko, kot bi jih potrebovali.
Lahko stokrat prisežemo, kako bomo resno vzeli izzive
četrte industrijske revolucije, umetne inteligence, digitalizacije,
če potem ne omogočimo zadostnemu številu mladih,
da se vpišejo na informatiko, na računalništvo, na te ključne
poklice prihodnosti. Dejstvo je, da je razrez vpisov
za visoko in univerzitetno šolstvo za te študije eden od temeljnih
strateških razvojnih dokumentov države. Ali je ta predlog,
ki ga je Ministrstvo za šolstvo z zamudo poslalo vladi v obravnavo,
dober ali slab, ne vemo, ker ga nismo obravnavali.
Niti ni bilo možno v tem času, da bi gradivo obravnaval pristojen
odbor vlade. Vsako gradivo gre praviloma prej čez pristojni
vladni odbor. Tako da ne govorimo o nobeni vnaprejšnji oceni
ali odločitvi, govorimo pač o tem, da je tukaj potreben odgovoren
pristop. Ministrici sem tudi naročil, naj razišče, zakaj je
na ministrstvu prišlo do zamude, do poznega predloga,
in naj tudi sankcionira tiste, ki so za to odgovorni.
Ministrstvu za delo smo naložili, naj do naslednjega tedna,
ko naj bi vlada ta dokument obravnavala, seveda predstavi
tudi potrebe slovenskega gospodarstva, javnega sektorja,
države kot takšne po posamičnih profilih, in vlada bo seveda
vse te elemente upoštevala. Skratka, ta vpisna mesta
na javnih fakultetah niso neka zbirka, ne morejo biti,
ker gre končno za naš davkoplačevalski denar,
neka zbirka želja tistih, ki te fakultete vodijo,
ampak je to za strateško-razvojni dokument države, ki ga je treba
jemati zelo resno. V vseh mandatih vlade, kjer sem vlado
jaz vodil, smo to naredili. V mandatih 2004-2008 tudi
bistveno popravili nekatera nesorazmerja. Kakšen je trenuten
predlog, pa bo vlada pogledala naslednji teden in dokument
tudi z vso resnostjo obravnavala. Tisti, ki pravijo, da je rok,
to sem nekje bral, 1. februar, se morejo vprašati,
zakaj tega predloga niso izdelali prej. Vsekakor pa gre
za eno najpomembnejših odločitev vlade, kar se tiče
strategije razvoja za naprej in vlada bo to svojo odgovornost
opravila tako, kot se spodobi. Toliko. Zdaj, če so kakšna
vprašanja, prosim. 24ur. -Ja, lepo pozdravljeni,
Tjaša Dugulin na tej strani. Glede cepiva me zanima,
in sicer, kot rečeno, EMA bo danes sporočila odločitev
glede cepiva AstraZeneca. Slovenija naj bi dobila okoli 80.000
odmerkov, ste rekli. Danes beremo, da je Evropska komisija spremenila
pogodbo z AstraZeneco, ki bo sedaj očitno zagotovila
le četrtino sprva obljubljenih odmerkov. Ste s tem seznanjeni
in seveda, kaj to za nas pomeni? In drugi, kaj, če ga odobri samo
za mlajšo generacijo, kot se zdaj vse glasneje špekulira? Kaj to
pomeni za našo nacionalno strategijo cepljenja? Bo treba
recimo prevetriti nekatere prioritetne sezname?
Ja, hvala lepa za vprašanje, čeprav mislim, da sem vsaj
na drugi del že odgovoril. Načrt cepljenja, ki ga izvajamo
in ki je v bistvu dejanski načrt cepljenja, vedno vsebuje samo
cepiva, ki so že odobrena in kjer ni zapletov. V tem
konkretnem primeru gre za Pfizer in za Moderno.
Tako da tudi vsa navodila, ki gredo potem naprej, pač
izhajajo iz nabav, ki so, ne bom rekel 100-odstotne,
ampak ki so zelo verjetne. Zdaj, kar se tiče AstraZenece.
80.000 odmerkov dobav v februarju ni tista količina,
ki je bila prvotno javljena, je bistveno manjša in tudi to
količino ne jemljemo kot dejstvo. To je njihova zadnja najava,
ali bo to držalo ali ne bo držalo, ne vemo in s tem 100-odstotno
tudi ne računamo. Se pravi, videli bomo, kaj se bo dogajalo,
mislim pa, da bodo velike težave na relaciji med Evropsko komisijo,
Evropsko Unijo in proizvajalcem tudi v prihodnje, če vsaj te
zadnje količine ne bodo dobavljene. Ker vemo, da so cepiva tega
proizvajalca, ne bom rekel, da so na črnem trgu,
ampak tudi mi dobivamo z različnih strani od različnih
trgovcev takšne in drugačne ponudbe v smislu nabav
mimo tega evropskega naročila. Se pravi, nekaj se tukaj dogaja,
kar nam ni všeč, na to je Evropska komisija opozorila,
pripravljajo se tudi nekateri administrativni ukrepi,
glede na to, da ima to podjetje tovarne tudi na evropskih tleh.
Tako da vsaj del tega zapleta bo rešen. Če mene vprašate
osebno, mogoče je bolj resno za prvo polletje računati
na proizvajalca Johnson&Johnson kot na AstraZeneco. Se pravi,
karkoli bo iz tega naslova, bo dodatek in kolikor vem,
so sprožene iniciative, da v primeru, če se bo ta zaplet
z AstraZeneco nadaljeval, da se bo pač povečalo dobave
nekaterih drugih proizvajalcev. Ampak kot že rečeno, še enkrat,
Slovenija zaenkrat trdno računa, kar se februarja tiče, na teh
110.000 odmerkov od obeh proizvajalcev, ki že dobavljata.
Vse, kar bo več, bomo dodatno vključili v naš program.
TV Slovenija. -Ja, lepo pozdravljeni, Andreja Gregorič
na tej strani. Jaz imam več vprašanj, in sicer prej ste
omenjali, da različne države zaostrujejo ukrepe zaradi razmer
z epidemijo. Ali tudi vi oziroma vlada razmišlja o zaostrovanju
ali popolnem »lockdownu«, glede na to, da se razmere
bistveno ne izboljšujejo? Zanima me, ali imate kandidata
za ministra za zdravje? Kdo je in ali držijo informacije
o tem, da bi ministri iz drugih resorjev rotirali na tem resorju?
Ter še glede šol. Kako smiselno se vam zdi,
da se šole malo zapirajo, malo odpirajo, kako gledate na to
spreminjanje z danes na jutri? Kako pričakujete, da se bodo šole
in starši in nenazadnje tudi otroci prilagajali na to? Hvala lepa.
Glejte, ja, kar ukrepov tiče, lahko še enkrat pogledamo načrt
sproščanja in zaostrovanja. Vlada bo reagirala v skladu
s tem načrtom. Upam, da ga bomo počasi videli.
To je to. Zdaj, zadnji teden trendi, kar se tiče padanja
oziroma naraščanja okužb niso bili dobri. Boljši so bili
trendi, kar se tiče sproščanja kapacitet v bolnišnicah.
Tako da tukaj je mogoče nastal nek minimalen manevrski
prostor, ki omogoča vztrajanje na ukrepih, kakršni so.
Bo pa vlada naslednjo sredo ponovno, kot vsak teden,
preučila te trende in se odločila, ali je potrebno eventuelno
ta načrt spreminjati. Tisto, kar je novost glede na čas,
ko smo ta načrt sprejemali, je dejstvo, da takrat nismo imeli
potrjenega ali pa vsaj resnega suma prisotnosti angleške
verzije virusa. To je dejstvo, ki lahko spremeni situacijo
in tudi vpliva na to, da bomo načrt sproščanja oziroma
zaostrovanja ukrepov spremenili. Ni pa to za pričakovati
v naslednjih dneh. Zdaj, kar se tiče ministra za zdravje.
Moram reči, da ne vem, od kje te špekulacije
o prenosu začasnega opravljanja te funkcije, ker te variante pač ni.
Res je, da se je koalicija takrat, ko je sredi najhujšega vala
epidemije minister iz DeSUS-a Tomaž Gantar odstopil,
posvetovala, kdo bo začasno opravljal to funkcijo oziroma
ali je smiselno takoj predlagati novega kandidata.
In dejansko je bilo takrat v igri tudi ime ministra za obrambo
gospoda Mateja Tonina. Ampak smo se skupaj odločili,
da je najbolj smiselno, da prvič to funkcijo začasno
prevzamem sam in drugič, da ministra na to mesto
predlagamo takoj, ko se razreši situacija, ki je nastala po izstopu
stranke DeSUS oziroma po odločitvi sveta stranke DeSUS
za izstop iz koalicije. Glede na to, da na razmerje sil
in podporo vladi seveda ne odločajo o tem neposredni
organi posamičnih strank, ampak poslanci v parlamentu,
in da ta situacija glede statusa ali pozicije poslanske skupine
DeSUS-a ali pa vsaj ne vseh njihovih poslancev zaenkrat
še ni jasna, je to glavni razlog, da v Državni zbor še nisem
predlagal novega ministra z zdravje oziroma ministrice.
Kajti želimo to zadevo rešiti z enim korakom, ker v primeru,
da poslanska skupina DeSUS večinsko ne podpira več vlade,
potem je v zraku tudi Ministrstvo za kmetijstvo,
ki po koalicijski pogodbi pripada tej stranki oziroma poslanski
skupini. Minister in poslanci DeSUS-a se morajo do srede
naslednjega tedna, ko je sestanek koalicije, odločiti,
ali na nek način sodelujejo z vlado ali v vladi, ali pa so
klasična opozicija brez kadrovskega razreza v vladi glede na koalicijsko
pogodbo. Se pravi, od srede naslednjega tedna bo bolj jasno
in od tega je tudi odvisno, ali bo z moje strani v Državni zbor
romal en predlog za novega ministra ali bosta tja šla dva
predloga. Kar se tiče šol. Zdi se mi, da je bilo za tiste,
ki želijo razumeti, na to vprašanje že večkrat odgovorjeno.
Vlada odloča na podlagi tega načrta. V tem načrtu jasno piše,
kdaj so šole prve triade lahko odprte oziroma kdaj se
pouk izvaja na daljavo in kdaj se izvaja fizično. Večkrat smo
povedali, nazadnje jaz na tem istem mestu prejšnjo nedeljo,
da glede na situacijo, kakršna je, je za pričakovati, da bodo šole
pač en teden odprte, drugi teden pa bodo potekale
na daljavo. In žal to velja tudi za prihodnost. Jaz verjamem,
da je to dodaten zaplet, dodaten napor, dodatno delo
za ravnatelje, za starše, za lokalne skupnosti,
ampak pri šolah gre, že ko gre za prvo triado in vrtce,
gre za stotisoče, ne za deset, za stotisoče novih stikov
in glede na situacijo, v kateri smo, prosim, če še enkrat
pokažete zemljevid situacije v Evropi, lahko vidimo,
da Slovenija, pa še nekaj ostalih držav nimamo ravno
veliko nekega manevrskega prostora za eksperimentiranje.
Tako da da, tudi v prihodnje bodo šole pač en teden odprte,
en teden zaprte, glede na situacijo, kakršna bo.
In še enkrat poudarjam. Ko vsako sredo tehtamo situacijo,
ne gledamo samo številke za regijo tistega tedna,
ampak gledamo tudi trende. Zdaj, če bi bili trendi drugačni,
če bi šli trend v smer padanja okužb v sredo, in bi lahko
računali, da bo neka regija, ki je danes, v sredo črna,
v ponedeljek zagotovo rdeča in da se bo situacija tudi v celi
državi spreminjala, potem bi lahko bil ta faktor tolerance bistveno
večji. Če pa mi dobimo podatke, da se je število okužb v zadnjih
treh dneh povečalo, če dobimo podatke, da je v Sloveniji
angleška verzija virusa prisotna že od decembra,
potem ta tolerančni faktor pač ne more iti v smer sproščanja,
ampak kvečjemu v smer zaostrovanja. Tako da še enkrat
apeliram na razumevanje, apeliram na to, da se pripravimo
na takšno situacijo. Apeliram na to, da je vlada tudi glede na odločitev
Ustavnega sodišča dolžna vsak teden glede na situacijo,
kakršna je in ki se spreminja, spreminjati svoje odločitve
in jih temu prilagajati. Še enkrat poudarjam, da tukaj
ni velikih skrivnosti že nekaj tednov, ker imamo načrt
sproščanja, imamo sproti objavljene podatke o situaciji
po regijah in tisti, ki to dvoje primerja, lahko sam vnaprej vidi,
kakšni so trendi in kaj bo sledilo naslednji teden. Ni mu treba čakati
na sejo vlade. Hvala. Žurnal24. -Ja, lepo pozdravljeni.
Spričo podatkov glede okužb, ki pač ne upadajo tako,
kot bi bilo zelo dobro, da bi upadale, spričo dejstva,
da se številne okužbe pojavljajo na delovnem mestu, spričo še
bolj kužnega virusa, ki je pri nas in glede na to, da številni
strokovnjaki opozarjajo, da se je treba ob najmanjšem
znaku možnosti okužbe umakniti v samoizolacijo,
zdaj številni predlagajo oziroma opozarjajo na to, da bi bilo treba
odsotnost iz dela organizirati tako, da zaposleni ne bi bili več
motivirani, da v službo prihajajo oboleli. S tem v zvezi me zanima,
ali bo vlada v katerem od prihodnjih protikoronskih
ukrepov uredila način financiranja bolniških odsotnosti zaradi covida
oziroma karantene na način, kot je organizirano v številnih
drugih državah, kjer je to nadomestilo 100-odsotno
ne glede na to, kje je do okužbe prišlo? Hvala lepa.
Kar se tiče nadomestil imam jaz drugačne podatke.
V večini drugih držav je situacija z nadomestili precej manj
širokogrudna, kot je v Sloveniji. Res pa so informacije,
da je pri posamičnih podjetjih prišlo do tega, da so na nek način
delodajalci silili tiste, ki so imeli simptome, da prihajajo
na delovno mesto. Inšpekcija je to preverjala, nimamo še nobene
potrditve. Je pa na podlagi zadnjih podatkov glede anketiranja,
kje se je kdo okužil, saj je treba povedati, da še vedno
večina ljudi pravi, da ne ve ali pa ne pove, da je to daleč
največji odstotek. Ampak seveda glede na stanje in glede na veljavne
ukrepe in glede na to, da velik del gospodarstva deluje,
je delovno mesto eno od rizičnih krajev, kjer se pač okužbe širijo,
in s tega vidika bosta v prihodnjih tednih zdravstvena inšpekcija
in delovna inšpekcija povečali nadzor. Tukaj smo imeli situacijo
v pomladnem valu, ki je bila zelo striktna. Takrat je bilo zelo malo
okužb v podjetjih in industriji. V jesenskem valu temu žal
ni več tako, je še vedno boljša situacija, nadpovprečno
boljša, večina podjetij se je tukaj zelo dobro organizirala,
ne pa vsa. Ne pa vsa in tukaj bo nadzor poostren
in bodo tudi sankcije. Tudi s tega vidika apeliram
na vse tiste, ki so odgovorni za to, da se delovni proces
odvija v skladu s priporočili nacionalnega inštituta in pravili
medicine dela, saj končno so tukaj predpisi, ki so lahko tudi
sankcionirani, da se za to striktno poskrbi. Da se to striktno
poskrbi in istočasno se zahvaljujem vsem tistim delodajalcem,
ki so organizirali hitro testiranje, ki skrbno spremljajo situacijo
v svojih kolektivih, pravočasno reagirajo, ko pride do posamičnih
okužb in tega pač ne prepuščajo zgolj odgovornosti posameznika
ali slučaju. Kanal A. -Se slišimo? Svet na Kanalu A.
Jaz imam eno vprašanje. Mi vsi, vlada, politiki, vsi
naslavljamo vedno odrasle ljudi. Mi imamo ta hip po moji oceni
in po oceni mnogih psihologov in športnih pedagogov,
najbolj ranljivo skupino tozadevno ravno v mlajši situaciji.
Jaz bi vas prosila, veste, kaj vi sporočate mladim,
ki ostajajo doma, ki so čedalje manj motivirani. O njih poročajo
učitelji, da ne sledijo več tem lekcijam po Zoom-u,
srednješolci so v stiski, ne vedo, kaj bo naprej,
osnovnošolce je težko držati pred temi ekrani, pojavlja se
že porast telesne teže, pojavlja se že simptomatika.
Se pravi, za zaščito ranljive skupine, s katero se seveda vsi
strinjamo, imamo zdaj mlajše, ki že čutijo posledice tega,
da so obtičali doma. Tu bi vas prosila, da jim namenite par besed,
kajti vse je prepuščeno zdaj staršem, ki v mojem primeru jih
otroci sploh ne vidijo, ker sem ves čas v službi. Še ena stvar.
Ta strategija. Mi se mesece trudimo, da bi zmanjšali število
okužb in nekako nam ne gre najbolje. Ukrepe, jaz mislim,
da dobro spoštujemo, vsaj večina nas. Pa me zanima,
glede na to, da se lahko jutri pojavi spet še en novi sev,
en novi sev, število postelj je omejeno v bolnišnicah.
Ali bi veljajo razmisliti mogoče tudi o spremembi strategije?
Ker to stanje lahko vlečemo v nedogled. Ali bo cepivo držalo
eno leto ali tri mesece, saj nimamo niti teh podatkov, koliko časa bodo
ti, ki so cepljeni, zagotavljali, tudi ne ve se točno še, ali ti,
ki so cepljeni, lahko prenašajo okužbo. Skratka, zdi se mi,
da se vrtimo v nekem začaranem krogu in ali vlada razmišlja
o spremembi? Nekako v nedogled vleči to situacijo, se mi zdi,
da se povzroča škoda ravno pri najmlajših. Hvala lepa.
Glejte, vsi se zavedamo škode, ki jo povzroča epidemija.
Je škoda seveda različna razporejena po posamičnih
kategorijah prebivalstva. V debato o tem, kdo je najbolj
prizadet, jaz ne bi šel v to debato. Vsaka škoda je obžalovanja
vredna. Je pa škoda, ki jo lahko popravimo in je škoda, ki je ne
moremo popraviti. Če se bomo v času epidemije malo polenili,
se to da odpraviti. Če bomo zamudili kak dan pouka,
pa tudi kak mesec, se tudi to da na nek način nadoknaditi.
Če bo pa zaradi okužb nekdo resno zbolel in bo potem imel
posledice še dolgo časa ali celo življenje, je pa to zelo
težko odpraviti. Če nekdo umre, pa sploh ne moremo popraviti.
Tako da se znotraj teh parametrov se ne giblje samo vlada Republike
Slovenije in strokovnjaki, ki nam svetujejo, ampak praktično
v vseh državah Evrope in sveta, kjer se soočajo z virusom.
Zdaj, kar se tiče spremembe strategije. Še enkrat ponavljam,
da ukrepi, ki jih imamo, delujejo. Ker če ti ukrepi ne bi delovali,
potem bi imeli številke, ki bi bile še bistveno večje.
Še enkrat ponavljam, da ni res, da se vsi ukrepov držimo.
Ker če bi se vsi ukrepov držali, potem bi bile številke bistveno
nižje. Virus se ne širi sam, virus širimo ljudje in pač
širimo ga zaradi tega, ker se teh ukrepov ne držimo.
Če bi se vsi držali samo teh osnovnih higienskih ukrepov
in tega, da se ne družimo, se pravi, da je vsak svoj mehurček,
tam, kjer pa se moramo družiti, pa upoštevamo vsa priporočila,
potem virusa v Sloveniji praktično ne bi bilo.
Ker pa se to ne dogaja in ker je dovolj, da pet odstotkov,
to je 100.000 ljudi, nonšalantno gleda na upoštevanje
ukrepov, imamo situacijo, kakršno imamo. Torej strategija
sama nima alternative. Celo Švedska, ki je želela
na začetku izvajati alternativno strategijo prekuževanja, je od tega
odstopila. Tako da je pač edina pot, da se zavedamo resnosti, da malo
potrpimo in da se zavedamo. Tukaj se pa ne strinjam z vami.
Nismo v začaranem krogu. Dokler ni bilo cepiva,
potem dejansko bi lahko rekli, da lahko za prihodnost pričakujemo,
da bomo šli iz vala v val. Zdaj ko cepivo imamo,
pa verjamemo, jaz osebno verjamem, da je lahko eventuelni
tretji val zadnji. In da bomo potem z začetkom poletja s precepljenostjo
epidemijo in širjenje virusa zaustavili. Ne samo, da v to
verjamemo, na tem tudi delamo in v Sloveniji se trudimo, da bi to
naredili čimprej. In čim prej bomo to dosegli tako, da čim prej
pocepimo čim več ljudi s prioriteto najbolj ranljivih skupin, kjer je
škoda največja ali pa nepopravljiva in da nobeno cepivo, ki pride
v državo, tukaj ne čaka, ampak da ga takoj uporabimo
in s tem skrajšamo čas od želenega cilja, do zadostne
precepljenosti. Spodbujamo tudi druge, ker ne želimo,
če mi dosežemo ta cilj, potem biti ograjeni in zaprti, da ne bomo
mogli nikamor, če bo virus še drugod po Evropi. Hvala.
Planet TV. -Ja, pozdravljeni. Zdaj, napovedali ste, da v februarju
lahko pričakujemo 100.000 odmerkov cepiva Pfizerja in Moderne.
Pa me zanima, po prvotni strategiji je bilo za ponedeljek, 1. februarja,
napovedanih 17.550 odmerkov cepiva Pfizer&BioNTech in 6.000
odmerkov cepiva Moderne. Ali te številke še veljajo?
Ali lahko že v ponedeljek pričakujemo večje dobave cepiva
in komu bodo ti odmerki v ponedeljek namenjeni,
glede na to, da se je ta načrt zaradi Pfizerjevih zamud pri dobavi
spreminjal? Hvala. -Ja, načrt se prilagaja dobavam,
ampak za ponedeljek, preverjal sem pol ure pred začetkom te novinarske
konference, naj bi bile dobave takšne, kot so napovedane.
Tako pri Pfizerju kot pri Moderni, se pravi številke, kot ste jih
navedli. Radio Ognjišče? -Lep pozdrav, gospod predsednik.
Omenili ste angleški sev. Je kakšen podatek, kako bolj
razširjen je v tem tednu postal pri nas? Hvala lepa.
Ne, nekega dokončnega podatka nimamo. Lahko pa sklepamo
glede na hitrost širjenja virusa, glede na to, kako se je to dogajalo
po nekaterih drugih državah, da je bistveno bolj razširjen.
V teku je reorganizacija detekcije tega virusa, tako da bomo
z vsemi laboratoriji, ki jih imamo v državi, to lahko bolj sproti
in promptno spremljali. V bistvu pa tudi glede
na konzultacije s kolegi iz drugih evropskih držav tukaj
razen tega, da če se bo stanje poslabšalo, zaostrimo ukrepe,
ni nekega posebnega načrta za ukrepanje
samo proti temu virusu ali targetirano samo proti angleški
verziji virusa. In drži to, kar je nekdo prej izpostavil,
eno od prejšnjih vprašanj, tudi druge verzije krožijo
po svetu in jaz pričakujem od naše stroke, da bo uporabila
vse kapacitete, ki jih ima, za to, da ne bomo z odkritjem
toliko zamujali, kot smo z odkritjem angleške verzije
virusa, ki so ga praktično odkrili že vsi drugi pred nami.
To je bilo zadnje vprašanje. Hvala lepa.