Spoštovane državljanke, spoštovani državljani,
lepo pozdravljeni na redni novinarski konferenci o izzivih covida-19.
Današnjo novinarsko konferenco posvečamo epidemiološkim razmeram
pri nas in po Evropi ter še posebej angleški varianti SARS-CoV-2,
ki so jo potrdili tudi pri nas. Z nami sta danes dr. Nuška Čakš Jager
iz Nacionalnega inštituta za javno zdravje in pa magistrica
Tjaša Žohar Čretnik, direktorica Nacionalnega laboratorija za zdravje,
okolje in hrano. Obe gostji lepo pozdravljam.
Novinarsko konferenco tudi danes začenjamo s pregledom včerajšnjih
epidemioloških podatkov. Včeraj je bilo opravljenih 5418
PCR testov, z njimi je bilo potrjenih 1430 novih okužb.
Delež pozitivnih PCR testov je znašal 26,4 odstotka.
Število opravljenih testov je včeraj znašalo 10.528.
Z njimi je bilo potrjenih 420 novih okužb.
Delež pozitivnih hitrih testov pa je znašal štiri odstotke.
Poglejmo si to še na prikazu na tabeli. V prvi koloni
kot običajno vidimo, koliko je bilo opravljenih PCR testov v zadnjem
tednu, v drugi koloni, koliko je bilo opravljenih hitrih antigenskih testov
in v tretji skupno število testiranj in pa skupno število pozitivnih.
Na včerajšnji dan je skupno število testiranj znašalo 15.964,
kar je enkrat manj oziroma več kot enkrat manj kot dan prej,
ampak prejšnji dan je bila številka tako visoka zaradi množičnega
testiranja učiteljev. Število pozitivnih pa je danes žal večje,
kot je bilo včeraj, in sicer znaša 1850.
Okužbe na včerajšnji dan kažejo na razpršenost virusa po vsej državi.
Porast okužb je opazen v občinah obalno-kraške, pomurske in gorenjske
regije, še vedno ostaja visoko število novih okužb tudi v zasavski
in posavski regiji. Slabši dnevni rezultati so vplivali tudi
na povprečno število potrjenih primerov v zadnjih sedmih dneh.
To trenutno znaša 1245, kar pomeni, da je slabše, kot smo poročali
včeraj, ko je znašalo 1227. Število hospitaliziranih
zaradi covida-19 pa je danes nekoliko bolj spodbudno,
saj je bilo hospitaliziranih zjutraj 1144, včeraj je bilo
takšnih 1157. Poglejmo naslednjo tabelo.
Ta prikazuje število hospitaliziranih bolnikov zaradi covida in povprečno
število okužb v zadnjih sedmih dnevih. Kot rečeno, danes povprečno
število okužb je višje, kot je bilo včeraj, znaša 1245.
število bolnikov, ki pa so potrebovali bolniško oskrbo,
pa je danes nekoliko nižje, kot smo poročali včeraj,
in sicer znaša 1144.
Glede na odločitev, ki jo je vlada sprejela prejšnjo sredo,
je devet regij v tako imenovani rdeči fazi, tri pa so v črni.
To je v skladu z načrtom sproščanja, ki ga boste sedaj videli tudi
na vaših ekranih, vlada pa bo stanje ponovno presojala danes.
Prosim za naslednjo sliko. Danes objavljeni podatki NIJZ
sicer kažejo, da se epidemiološke razmere slabšajo v večini regij.
Včerajšnji podatki so nekoliko bolj spodbudni le za podravsko, goriško
in primorsko-notranjsko regijo. Pretirano optimistični pa zaradi tega
ne smemo biti, saj ostajajo razmere v vseh regijah resne, še posebej
pa je stanje zaskrbljujoče v goriški regiji, ta regija
je namreč tista, ki ima največje število povprečnih okužb v zadnjih
sedmih dnevih na 100.000 prebivalcev. Razmere so slabše v vseh ostalih
regijah, še posebej pa je poslabšanje opazno v osrednjeslovenski regiji.
Na sliki lahko vidite, da danes sedemdnevno število potrjenih okužb
v osrednjeslovenski regiji znaša 288, včeraj je znašalo 272.
Še vedno pa glede na spodnji kriterij, ki predvideva,
da je 362 tisti mejnik, ki dopušča, da je osrednjeslovenska regija
v rdeči fazi precej višja od trenutnega stanja, kar pomeni,
da je osrednjeslovenska, če lahko tako rečem, trdno v rdeči fazi.
Če si pogledamo še nekatere druge regije, prosim, če lahko nazaj graf,
ki smo ga imeli, hvala, koroška regija je trenutno tista,
ki se najbolje drži, sedemdnevno število potrjenih primerov
v tej regiji znaša 27 in glede na kriterije ni v rdeči fazi,
ampak bi lahko bila v oranžni fazi.
Izpostaviti velja še obalno-kraško in pa zasavsko regijo.
V obalno-kraški regiji danes sedemdnevno povprečje znaša 81,
meja za rdečo fazo je 76, se pravi ta meja je bila dosežena
pretekli teden, ko je vlada sprejemala odločitev,
današnji podatki so žal slabši, podobno velja tudi za zasavsko
regijo, razmere so tam slabše, kot so bile en teden nazaj.
Trenutno znaša sedemdnevno število povprečnih okužb 41,
meja za rdečo fazo pa je postavljena pri 37.
Poglejmo sedaj še podrobneje razmere v slovenskih bolnišnicah.
Jutranji podatki kažejo, da se v bolnišnicah zaradi
koronavirusa zdravi 1144 pacientov oziroma 13 manj kot včeraj.
Na intenzivni negi se danes zdravi 172 pacientov,
to je kar 20 manj kot smo poročali včeraj.
Na novo je bilo včeraj v bolnišnice sprejetih 86 oseb,
iz bolnišnic pa je bilo odpuščenih 80 oseb. Tudi iz ljubljanskega UKC-ja
danes prihajajo nekoliko bolj spodbudne številke.
Danes zjutraj so tako imeli 317 hospitaliziranih zaradi covida,
to je pet manj kot včeraj, od teh pa jih je bilo 54
na intenzivni terapiji, kar je devet manj kot včeraj.
Tudi včeraj pa smo žal ponovno imeli smrti. V bolnišnicah je umrlo
19 oseb, smrti v domovih za starejše pa včeraj k sreči ni bilo.
Iskreno sožalje vsem svojcem in ostalim bližnjim umrlih.
Poglejmo še grafični prikaz podatkov, ki sem jih ravnokar podala.
Opazen je trend zmanjševanja števila bolnikov, ki potrjujejo bolnišnično
oskrbo. Kar se tiče sprejemov opazimo, da jih je bilo včeraj
nekoliko manj kot dan prej. Odpusta je bilo včeraj manj
kot dan prej, število umrlih pa je bilo danes oziroma včeraj
tudi nekoliko nižje kot dan prej, kar se spodbudno, a še vedno ostaja
žal previsoko. Še naslednja tabelica, prosim.
Na navadnih oddelkih se danes zdravi 972 pacientov,
na intenzivni negi pa, kot sem že povedala, 172, kar je kar 20 manj
kot prej in to je eno izmed najnižjih števil, ki smo ga imeli v zadnjih
dveh mesecih, kar je spodbuden podatek in vsi si želimo,
da bi tako potekalo tudi naprej. Skupaj pa bolnišnično oskrbo
danes potrebuje 1144 pacientov. K besedi najprej vabim dr. Nuško
Čakš Jager z Nacionalnega inštituta za javno zdravje, ki nam bo
podrobneje predstavila trenutne epidemiološke razmere.
Izvolite. –Najlepša hvala. Spoštovani, lepo pozdravljeni.
Najprej poglejmo, kaj se dogaja v svetu in v Evropi.
Torej situacija v svetu po podatkih Evropskega centra za nadzor bolezni,
vemo, da so sicer podatki za nekoliko nazaj, ker jih zbirajo vsak torek
do četrtka in poročajo potem teden in pol nazaj, pa vendarle
vidimo, da se v svetu kumulativno število tako v Evropi kot v Ameriki
dviguje. Prav tako je zabeležen dvig v Afriki, predvsem na račun
Južnoafriške Republike.
V svetu imamo zdaj že preko 94 milijonov potrjenih prijavljenih
primerov covida-19 in preko dva milijona smrti.
Celotna obarvanost sveta se intenzivira predvsem
v Južni Afriki, v Južni Ameriki, medtem ko vztraja tudi
v tako Severni Ameriki kot v severnem delu Evrope in Rusije.
Če gledamo naprej Evropo in Evropsko unijo pri 14-dnevnem
številu potrjenih primerov na 100.000 prebivalcev za prvi
in drugi teden letošnjega leta, vidimo primerjavo, da je s stanjem,
ki je bilo konec lanskega leta do sedaj, ponovno prišlo
do intenziviranja obarvanosti Evrope. Kasneje vam bom pokazala države,
ki pravzaprav poslabšujejo celotno situacijo, vendarle je ta nihanja
opaziti predvsem v naslednjih področjih oziroma državah.
Negativen trend, torej zmanjšanje števila primerov je bilo zaznati
samo pri naslednjih državah: Luksemburg, Ciper, Hrvaška, Danska,
Finska, Liechtenstein in Litva. Te države so zabeležile v primerjavi
drugega tedna s prvim tednom leta 2021 rahel padec števila primerov
v državi. Vendarle pa se vse ostale države soočajo s precejšnim
povečanjem. To povečanje Islandije, ki je več kot 400 procentov,
je seveda vezano na majhno število primerov, oni so imeli resnično
komaj 28 primerov in je potem skočila številka krepko čez 100.
Zato tako velik odstotek. Medtem ko ostale države,
kot so Irska, Španija, Portugalska, Malta, Romunija, Francija in Norveška
pa beležijo pravzaprav največji porast v primerjavi teh dveh tednov.
Kako je s celotno Evropo? Če smo beležili še 14 dni nazaj,
da je imela Evropa komaj nekaj več kot en procent prirasta prijavljenih
primerov, se sedaj celotna Evropa oziroma Evropska unija,
države Evropske unije v komulativi bližajo skoraj 30-odstotnemu
povečanju. Slovenija ima 31-odstotno.
Glede števila primerov ste bili že predhodno obveščeni.
Potrjenih primerov torej 1850, aktivnih primerov pa se že bližamo
18.000. Če gremo dalje na delež pozitivnih testov
med dnevno opravljenimi PCR in pa hitrimi testi, vidimo,
da pravzaprav število pozitivnih med PCR testi vztraja pri tistem
svojem nihanju med 20 in 27 odstotki, medtem ko je število pozitivnih
testov med hitrimi testi vedno nekje okrog štiri oziroma celo
nekoliko manj odstotki. In če gremo dalje, dnevno število
potrjenih primerov med vsemi prebivalci in oskrbovanci DSO-jev,
vidimo, da je odstotek obolelih oziroma tudi število obolelih
med oskrbovanci k sreči precej nizko, vendar se pa ponovno dviguje
odstotek obolelih in delež obolelih med ostalimi prebivalci.
Glede na starostno strukturo ni kakšnih bistvenih sprememb.
Nekoliko več beležimo spet v višjih starostnih skupinah,
večji odstotek obolelih. Sicer pa je struktura zelo podobna
vsemu tistemu, kar smo pred kratkim že povedali.
Glede regij, regije so, tukaj je primerjava, tisto, kar smo gledali
14 dni nazaj, se pravi sedemdnevno povprečno število potrjenih primerov
na 100.000 prebivalcev po statističnih regijah
in trenutno stanje na 26. 1. 2021. Številka je manjša, seveda je manjša
zaradi tega, ker smo v tem sedemdnevnem povprečju beležili
že kar nek opazen padec števila primerov, medtem ko se sedaj
ta številka ponovno dviguje in bo verjetno v sedemdnevnem
kumulativnem prikazu kasneje ta številka ponovno višja.
Slovenija ima trenutno povprečje, sedemdnevno povprečje 59,3,
14 dni nazaj je imela 79,4.
Goriška regija se sooča s kar precejšnjim porastom.
S terena poročajo, da se predvsem na Tolminskem izjemno hitro širi
okužba, predvsem v družinah, torej družine so okužene v celoti.
Kakšen je vzrok, kako in kaj, seveda je še stvar analize
in vpogleda v to, bo pa težko, ker se v bistvu prikaže to širjenje
ne samo po družinah, tudi po podjetjih, bistveno manjši delež
pa so tukaj domovi starejših občanov. Podobno je tudi v primorski regiji.
V ostalih regijah ne navajajo kakšnih posebnih deležnikov oziroma vzrokov,
ki bi lahko nakazovali poraste ali padce posameznega števila
primerov. Če na hitro pogledamo samo delež novih primerov okužb
za mladoletne osebe glede na vse nove primere v Sloveniji
na posamezni dan od začetka šolskega leta, potem ta prikaz pokaže,
kakšno je bilo nihanje pozitivnih primerov covida-19 pri mladostnikih,
otrocih in hkrati vidimo, da je delež, tako kot je bil vedno,
večji pri starejših mladostnikih in manjši pri tistih vrtčevskih
otrocih starih od ena do pet let.
Glede na potrjene primere okužbe in na najverjetnejšo lokacijo,
je podobno, kot smo se pravzaprav pogovarjali že velikokrat.
Ponovno so ljudje stopili na svoja delovna mesta,
zato je ta delež verjetne, najverjetnejše lokacije okužbe
ponovno od ljudi naveden kot delovno mesto, še vedno pa največ
neznano. Ponovno poudarjam, to je pogovor z bolniki,
to je pogovor, ki ga zabeležimo in mu verjamemo in ocenimo
glede na njegovo podano gibanje, lokacijo, kje se je gibal,
s kom je bil v stiku in seveda to ni matematično dokazljivo,
kje in kdaj. Da pa neko orientacijo.
Glede na dnevno število umrlih ponovno vidimo nekakšen upad.
Seveda opozarjam na ta kvadratek, veste, da prijave umrlih prihajajo
z nekoliko zamude in zaradi tega je ta zadnji del morda ne zavajajoč,
ampak ni popoln, kljub vsemu pa upad umrlih, tako kot ga zabeležimo
vsak dan, je viden. Če bi ob tem morda povedala
samo še nekaj besed tudi glede na te tri virusne variante
oziroma na te tri seve, ki jih tako pogosto omenjamo,
kakšno je stanje v svetu in pa v Evropi. Če vzamemo angleški
sev, ki je bil odkrit leta 2020, potrjen pa že z vzorci
iz septembra 2020 v Veliki Britaniji, lahko povem, da je zelo dominanten
v Veliki Britaniji, in sicer v jugovzhodnem delu države
izrazito prisoten. Opažena je večja prenosljivost
tega virusa, vendar ne dokazujejo še, da bi bilo kakršnokoli znamenje
ali znak, da ta virus lahko povzroča resnejše bolezensko stanje.
Povzroča pa večjo obremenitev bolnišnic, tako v Veliki Britaniji,
kot tam, kjer se pojavlja. V Evropski uniji so približno
do 21. januarja zabeležili 1300 primerov tega seva
v 23. državah, zunaj Evropske unije pa največ
v Veliki Britaniji in nekaj v Izraelu in v Indiji.
Pri tem je izjemno pomembno, da tako evropske zdravstvene
inštitucije kot Svetovna zdravstvena organizacija vsi poudarjajo,
katerikoli sev ni pomembno, pomembno je, da se spoštujejo
enaki ukrepi, kot jih uporabljamo za katerekoli vrsto seva
ali karkoli virusa covid-19. Gre za to, da so tisti osnovni
nefarmakološki ukrepi, ki so epidemiološki ukrepi,
kot je distanca, zaščita obraza, torej nošenje mask in higiena rok
in v zadnjem času močno poudarjeno prezračevanje zaprtih prostorov
tisti ukrepi, ki lahko resnično pomagajo pri preprečevanju
kateregakoli seva. To je naše orožje in naše orodje
proti kateremkoli sevu, ki se bo širil ali se širi.
Pa če se na hitro dotaknem še južnoafriškega seva.
Torej južnoafriški sev, se prav tako, kot ste videli tudi
s slike sveta, močno širi na področju Južne Afrike in do 19. januarja
so ga identificirali tudi v Evropski uniji, v desetih državah
Evropske unije. Francija je tista, ki beleži 'klaster'.
Sicer pa v svetu največ torej, kot sem rekla, v Južni Afriki,
Izraelu in še nekaj primerov v nekaterih drugih državah.
Tudi pri tem virusu še ni jasno ali potrjeno, da bi kakorkoli
povzročal težjo obliko bolezni. In pa brazilski sev,
ki se širi v Braziliji, zaenkrat je bilo samo nekaj vnesenih
primerov na Japonsko in Južno Korejo, sicer pa samo obnašanje
oziroma virulentnost seva
pa še raziskujejo oziroma o tem še ne vedo kaj več za povedati.
Glede na vse to bi vas rada še enkrat prosila, da resnično
poskušamo vse te ukrepe, nefarmakološke ukrepe
nekako sprejeti kot del našega življenja.
Eno leto se že ukvarjamo s covidom-19. Pomembno je,
da vemo, da so ti ukrepi zaščita pred vsem, kar govorimo.
Pomembno je, da jih spoštujemo, ker gre za zaščito ne samo nas,
ampak tudi naših bližnjih. Cepljenje seveda je rešitev,
ampak veste, kako poteka, kako bo in jaz upam, da bo čim prej
večina populacije precepljene. Do takrat pa ti ukrepi,
tako kot v zgodovini pri vseh epidemioloških situacijah
ali pandemijah, so predstavljali tisto naše osnovno in enostavno
orodje, da to preprečujemo. Ob tem so me prosili še naši ...
anketarji, da naj povem še nekaj. In sicer to, da naj se ljudje,
pri svojem anketiranju namreč zabeležijo naslednje težave,
ljudje naj se zavedo, da so kužni že dva dni pred začetkom simptomov.
To morajo vedeti, zato je ta zaščita toliko pomembnejša.
Prosimo tudi, da tisti, ki imate simptome, ne hodite v vrsto
za hitre teste. Pokličite zdravnika, opravite PCR test,
ker je to izjemno pomembno. Pomembno je, da so vsi,
ki imajo simptome, testirani. In še nekaj. Zelo veliko jih navaja,
saj imamo samo neko rahlo virozo. Tudi najmanjši simptom,
bolečina v grlu, slabo počutje je lahko znak za covid-19.
Ne čakati, izolirajte se in poskušajte dokazati, če ne bo,
še toliko bolje. Hkrati visokorizične kontakte prosim in pozivam,
da ostanejo v karanteni
in na ta način omogočajo preprečevanje širjenja.
Mislim, da sem zabeležila največ podatkov, tako da sem pripravljena.
Super, hvala lepa. Naša gostja bo spila požirek vode,
da si malo oddahne, medtem pa počakamo na prijave novinarjev.
Se opravičujem. Prosim. Prvo vprašanje postavlja 24 ur,
izvolite. –Ja, lepo pozdravljeni, Tjaša Dugulin na tej strani.
najprej me zanima kar se tiče tega novega seva, vemo,
zdaj je tudi pri nas. Zanima me, kako zelo in ali sploh vas skrbi
ta pojav, ta razširjenost tega seva pri nas. Drugo vprašanje
pa se nanaša na te napovedane zamude AstraZenece. Kaj po vašem to pomeni
za našo strategijo cepljenja? Kdaj bi lahko začeli cepiti
splošno prebivalstvo oz. kdaj pričakujete, da bi lahko dosegli
to 60 do 70 odstotno precepljenost pri nas, ki je nekako tista minimalna
za kolektivno zaščito. Hvala. -Hvala. Za drugo vprašanje
bom prosila, da pisno zastavite kolegici, ki se ukvarja s cepljenjem
in ima vse te podatke, vam bo potem kasneje z veseljem na to lahko
odgovorila. Medtem ko pa glede tega seva še enkrat poudarjam.
Katerikoli sev bo, je, za nas je pomembno, da vse obravnavamo
na enak način. Ni nikakršnih dodatnih, večjih strašnejših
ali kakršnihkoli drugih ukrepov. Imamo epidemiološka orodja,
ki so enaka za katerikoli sev. Kakršnokoli širjenje je za nas
lahko pomembno, pa naj bo to katerikoli sev in zato je pomembno,
da to spoštujemo ne glede na to, kateri sev to je. –Hvala,
naslednje vprašanje zastavlja Svet na Kanalu A, gospa Manca Turk,
izvolite.
Žal vas ne slišimo.
Me zdaj slišite? –Zdaj pa ja. -Ja. –Superca.
Podvprašanje temu, kar ste ravnokar razlagali. Dobro razumemo,
da trenutno ni nekih indicev, da bi bil ta sev bolj nevaren
za naše zdravje, ampak kaj ta sev pomeni za našo epidemiološko sliko,
koliko vas skrbi v tem smislu in pa kako epidemiologi ta sev
zdaj obravnavajo. Ali se gremo tak protokol, kot smo se ga šli
v času prvega primera koronavirusa pri nas? Kakšno je zdaj ukrepanje
epidemiologov, hvala lepa. -Ne, mi opravljamo oz. delamo,
anketiramo popolnoma enako, tak ali drugačen sev. Kar pomeni,
če bo sev povzročal večje širjenje, za nas pomeni to večje število ljudi,
seveda tudi večjo obremenitev. Pa naj bo to stari sev ali novi sev.
Kar pomeni, za nas je pomembno število okuženih, ki nam seveda
nalaga večje delo v anketirnih centrih, vendar se posebej
za temi sevi ne ukvarjamo, ampak anketiramo in svetujemo
popolnoma enake ukrepe, kot smo jih svetovali do sedaj.
Hvala, naslednje vprašanje zastavlja Žurnal 24.
Ja, lepo pozdravljeni. Mene zanima v povezavi s prejšnjim vprašanjem,
ali se oseba, pri kateri je bil odkrit novi angleški sev
koronavirusa, ali se v tem primeru pri teh osebah sledi njihovim stikom,
so ti stiki obveščeni na način, kot je bilo v spomladanskem času
epidemije, hvala lepa. –Ponovno odgovarjam pravzaprav
na enak način, delamo tako kot delamo za vse, kar pomeni,
da mi opozorimo tistega, ki je bolnik, podamo mu vso
dokumentacijo oziroma vsa navodila za visokorizične kontakte
in ga prosimo, da te visokorizične kontakte tudi obvesti.
Torej ni posebnega protokola in znotraj teh 1500, 800 dnevno,
seveda tudi do takrat, dokler se število ne zmanjša,
verjetno jim ne bomo uspeli zagotoviti. In tudi ni potrebe.
Sevi so različni, način zaščite in način obnašanja
in način priporočil, tako za visokorizične kontakte,
tako za karanteno, izolacijo pa so enaki. –Pri Svetu na Kanalu A
imajo še eno vprašanje. -Ja, lep pozdrav.
Jaz imam pa vprašanje glede cepljenja, in sicer zakaj se pri tem,
kdo ima prednost, upošteva le starost posameznika, ne pa recimo tudi
zdravstveno stanje. Denimo nek 50-letnik, ki je onkološki bolnik,
je lahko bolj ogrožen kot 60, 70, 80-letnik, pa bo na vrsto prišel
bistveno oz. kasneje kot pač preostali. –Ja, pardon.
Glede na to, da nisem članica te skupine za cepljenje, vas prosim,
da pisno naslovite ali na Nacionalni inštitut ali na Ministrstvo
za zdravje, ki to strategijo vodi in vam bodo odgovorili tudi
na to vprašanje. -Radio Slovenija zastavlja naslednje vprašanje.
Očitno ni nobenega za kamero, je nekdo?
Lahko zastavite vprašanje?
Ja, lep pozdrav, zdaj ne vem, želela sem glede cepljenja vprašati,
ampak morda vseeno lahko gospa Jager odgovori. Ljudje, ki so recimo
v domovih za starejše bili s prvim odmerkom, pa so se nato okužili,
ali bodo šli zdaj kljub temu na drugi odmerek, ker včeraj
smo recimo na Jesenicah slišali, da zaposlene, ki so po prvem odmerku
bili okuženi, ne bodo cepili z drugim odmerkom.
Ponovno bi vas prosila, da se pisno zastavi vse v zvezi s cepljenjem
na Nacionalni inštitut oz. na Ministrstvo za zdravje,
ker na to odgovarja skupina, ki se s tem ukvarja.
24 ur še enkrat, izvolite. –Ja, še enkrat bi se navezala
na ta angleški sev. Zdaj, rekli ste, da protokol sledenja stikov
ni drugačen, ampak ali je sploh mogoče slediti tem stikom,
glede na to, da se ta virus širi bistveno hitreje. Analize,
ali gre dejansko za ta sev, pa trajajo nekoliko dlje časa
kot navaden PCR test. –Torej, pozitivni test je seveda takoj
in ko gre to ... Ne zato, da bi videli takoj, kakšen je sev,
ampak pozitivni rezultat pa imamo v bazi in taka oseba je tudi
takoj kontaktirana. Takoj se ji tudi pove, da mora obvestiti
svoje visokorizične kontakte in tudi če se kasneje izkaže,
da gre za drugačno vrsto seva, so ukrepi, ponovno poudarjam, enaki,
kar pomeni, ko pride takoj ta oseba v bazo in je anketirana,
dobi napotek, ki bo veljal in bi veljal tudi nekaj dni kasneje,
ko se izve, da gre za angleški sev. -Radio Ognjišče, izvolite.
Zdravo, mene pa zanima glede nadaljnjega odpiranja šol in vrtcev,
vemo sicer, da bo vlada danes odločala naprej, ampak kakšno je
stališče NIJZ-ja tudi glede na ta novi sev, ki se širi?
Stališče NIJZ-ja je ves čas, zdaj ta trenutek že nekaj časa
jasno, torej za prvo triado absolutno smo priporočali
in najprej bomo videli, kako bo stvar tekla v naprej.
Šole so pa WHO-ju prioriteta kot zadnje zapiranja in kot prvo
odpiranje. Kako bo pa šlo, bo pa stvar analize trenutnega,
recimo 14-dnevnega ali še več dnevnega obdobja, vidimo,
kako se bodo stvari obnašale in potem bo seveda interdisciplinarna
skupina tudi na ministrski ravni odločala, kako dalje
in v kakšno smer.
Televizija Slovenija ima vprašanje. -Dober dan, jaz bi vas pa prosila
za en komentar ravnanja javnih osebnosti. Županja Semiča namreč
javno govori in tudi na svojem Facebooku piše o lažni koronski
krizi, o korona prevari, o tem, da covid ukrepi nimajo znanstvene
podlage, da PCR testi ne dokažejo okuženosti. Kako škodljivo je
po vašem mnenju tako ravnanje javnih oseb, še posebej,
če so na položajih. –Moram priznati, da tega nisem videla, zato to
težko komentiram, seveda pa je stvar vsakega posameznika
in odgovornost posameznika, ki takšne javne izjave daje,
ali lahko vpliva na neko mnenje oseb, mislim pa, da je bilo znanstvenih
in drugih dokazov in celotna situacija je tako jasna,
da pravzaprav ... Mislim, da pravzaprav to ni potrebno
niti komentirati. –Še časopis Slovenec ima vprašanje.
Pozdravljeni, gospa Čakš Jager. Mene pa zanima naslednje.
Prej ste omenili, da so nekatere države vendarle izboljšale
svojo epidemiološko sliko. Ali imate slučajno podatke,
kaj je tisto, kar je pripeljalo njih do te točke, da imajo boljšo sliko
oziroma kaj mi pod narekovaji delamo narobe in drugo,
pred novim letom je bilo govora, da prihaja tretji val. Kaj je s tem,
ali smo v tretjem valu ali ga lahko pričakujemo v prihodnjih dneh?
Hvala. –Evropski center za nalezljive bolezni in tudi trenutna
epidemiološka služba še ne govori o tretjem valu. Velikokrat sem že
poudarila, da se pravzaprav države zavedajo, da je izjemno težko
evalvirati tisto, kar počnemo in ukrepe, če bi jih hoteli dejansko
matematično prikazati, kaj je učinkovito in kaj ne, bi morali
slediti, kako se ljudje ob teh ukrepih gibljejo, kaj počnejo,
toliko je deležnikov, da jih je nemogoče matematično prikazati
v kaj je učinkovito ali pa kolikšen delež učinkovitosti ima posamezen
delež znotraj celotnega tega puzzla. Države se prav tako gibljejo,
kot že opazujemo nekaj časa, malo navzgor, malo navzdol,
zato je izjemno težko tudi opredeliti, kateri ukrepi
so bili tisti, ki so bili najbolj uspešni v nekaterih državah.
Je pa res, da ko se situacija poslabša, države zaostrujejo zadeve,
potem se stvar rahlo izboljša in gremo spet in ponovimo vajo.
Zaradi tega je kakršnokoli špekuliranje ... Tukaj bi rada
poudarila mnenje vodilnega ameriškega epidemiologa, ki je rekel,
da govoriti o znanosti je osvobajajoče. Če pa človek ne ve
znanstveno dokazanih dejstev in jih nima pred sabo, je pa treba
jasno povedati, da jih nimamo in da govorimo 'pravzaprav ne vem'.
Dejstvo je, da v državah ne vedo, katere stvari in kateri ukrepi,
ali pa ne morejo dokazati, znanstveno dokazati, kateri ukrepi
in kateri posegi so bili tisti, ki so dejansko pripomogli
k nižanju. Ampak vsaka država se odloča glede na svojo mentaliteto,
na stanje, na politične, ekonomske in pravne osnove.
Hvala, mislim, da smo izčrpali ... -Hvala lepa. –Hvala za vaš nastop.
Sedaj pa za predstavitev prosim še našo drugo gostjo, magistrico
Tjašo Žohar Čretnik, direktorico Nacionalnega laboratorija za zdravje,
okolje in hrano. Izvolite. -Hvala lepa. Lepo pozdravljeni.
Nacionalni laboratorij za zdravje, okolje in hrano je v soboto 23. 1.
kot donacijo slovaške vlade v Bratislavi prevzel testne komplete,
namenjene odkrivanju sprememb v dednem zapisu virusa SARS-CoV-2,
ki lahko pomenijo, da gre za tako imenovani angleški sev
in ga označujemo tudi z oznako B117 v stroki.
Sprejeti testni kompleti so zadoščali za izvedbo 2400 PCR reakcij,
pri čemer sta za analizo enega vzorca potrebni dve reakciji.
Testne komplete smo v nedeljo razdelili med šest mikrobioloških
laboratorijev Nacionalnega laboratorija za zdravje, okolje
in hrano, in sicer na lokacije Maribor, Celje, Ljubljana, Kranj,
Novo mesto, Koper in laboratorij Inštituta za mikrobiologijo
in imunologijo Medicinske fakultete v Ljubljani.
V nedeljo smo na vseh lokacijah pričeli z delom.
Na vsakem desetem PCR pozitivnem vzorcu, ki smo ga v laboratorije
sprejeli v zadnjih 14 dneh, to je od 11. januarja naprej,
smo izvedli dve dodatni PCR reakciji, da bi ugotovili dve genetski
spremembi, ki sta prisotni pri visokem deležu predstavnikov
angleškega seva. Do ponedeljka popoldne smo v vseh laboratorijih
skupaj testirali 877 vzorcev in pri 16 vzorcih dobili
pozitiven rezultat. Rezultati so po laboratorijih
prikazani v naslednji tabeli, kjer vidimo, da je od 16
pozitivnih rezultatov osem rezultatov pridobil
naš laboratorij v Ljubljani. Štiri rezultate je pridobil
Inštitut za mikrobiologijo, dva pozitivna rezultata
smo zabeležili v našem laboratoriju v Novem mestu, po enega pa
v Mariboru in v Kranju.
Skupaj so laboratoriji torej testirali 877 vzorcev,
od 59 do 193, kar je pač seveda odvisno od števila PCR rezultatov
v redni diagnostiki. V naslednji tabeli prikazujemo,
kdaj so bili ti vzorci sprejeti v naše laboratorije,
kje so bili odvzeti in kje so prebivali preiskovanci,
ki so jim bili ti vzorci odvzeti. Vidimo, da smo prvi pozitivni vzorec
v laboratorij sprejeli v Mariboru, in sicer 11. 1., odvzet pa je bil
v Murski Soboti. Naslednja dva pozitivna
sta bila sprejeta 16. 1., in sicer je bil eden zabeležen
v Ljubljani, drugi pa na Gorenjskem, preiskovanec je doma iz Rateč.
Naslednji pozitivni vzorci so se zvrstili do 24. 1.
Seveda pa bomo na teh pozitivnih vzorcih nadaljevali s preiskavami,
in sicer bomo izvedli sekvenciranje celotnega genoma,
da bi potrdili prisotnost vseh genetskih sprememb,
ki so značilne za angleški sev.
Zdaj smo spet v fazi, ko pravzaprav prehajamo iz redne diagnostike,
kjer smo se soočili z uporabo različnih mikrobioloških metod,
zdaj prehajamo na področje epidemiološkega sledenja
in seveda spet imamo na razpolago različne tehnike in metode
za izvajanje aktivnosti na tem področju. In zelo pomembno je,
da razumemo razlike, kaj različne metode na tem področju
zmorejo. Slišali smo že,
da za ta namen uporabljamo PCR in da uporabljamo sekvenciranje.
Da bi lažje razumeli te razlike, na sliki vidimo, kako je sestavljen
celoten dedni zapis virusa SARS-CoV-2 in s prispodobo mu lahko rečemo,
da je to stavek, sestavljen iz več besed, besedam v bistvu
rečemo geni.
Vsaka beseda je nadalje sestavljena iz črk,
ki jih imenujemo v stroki nukleotidi.
Dedni zapis virusa SARS-CoV-2, tako kot vidimo na sliki,
je sestavljen iz nekaj manj kot 30 tisoč črk. Z metodo sekvenciranja
celotnega genoma, določimo zaporedje vseh črk v stavku in ga v celoti
preberemo. Z metodo sekvenciranja posameznih segmentov tega genoma,
tega dednega zapisa pa ponavadi preberemo samo eno besedo iz stavka.
V strokovnem jeziku temu rečemo, da določimo zaporedje nukleinskih
kislin v enem genu. PCR reakcija pa je način, kako del besede ali
pa celotno besedo pomnožimo in je ne beremo. Lepota te tehnike
je v tem, da izberemo katero koli tarčo v dednem zapisu mikroorganizma,
glede na vprašanje, na katerega želimo odgovoriti. Če želimo
odgovoriti, da je v vzorcu virus sploh prisoten, bomo izbrali ene
vrste tarč, če bomo želeli odgovoriti na vprašanje, kateri tip
virusa je prisoten v vzorcu, bomo izbrali druge tarče,
če bomo želeli odgovoriti, ali ima virus lastnosti,
zaradi katerih povzroča bolj nevarno obliko bolezni, bomo spet izbrali
druge tarče. In tako naprej. In to je dejansko lepota tehnike,
poleg tega, da močno ojača signal in zato lahko z njo detektiramo že
majhno količino virusa. Test, ki smo ga uporabili v preteklih
dneh, odkriva dve genetski spremembi od devetih v genu, ki nosi zapis
za protein virusne bodice. Na trgu seveda obstajajo tudi drugi podobni
testi, vendar odkrivajo drugačne kombinacije genetskih sprememb.
Test, ki ga na primer v Veliki Britaniji uporabljajo za sledenje
dinamike širjenja te angleške variante virusa, npr. zaznava eno
od dveh sprememb, ki jo zaznava test, razvit na Slovaškem. V Veliki
Britaniji so ugotovili, da je to primerno orodje, da ugotavljamo,
kako se ta tip virusa širi po državi in v, oni temu rečejo laboratorijih
svetilnikih, od 20 do 40 odstotkov
vseh PCR pozitivnih vzorcev dodatno presejejo
na eventuelno prisotnost virusa. Kako pestra je populacija
virusa, nam prikazuje naslednja slika. Veliko se sprašujemo o tem,
zakaj je v nekaterem okolju neka linija,
sev ali tip, to so pravzaprav ekvivalentni
izrazi v tem primeru, bolj prisoten kot druga.
V tem spodnjem levem kotu vidimo tako imenovano Angleško linijo.
V tem drevesu življenja virusa, tiste barvne točke pomenijo,
da zaporedja nukleinskih kislin, ki so naložene v tej bazi podatkov
predstavljajo isti tip in tudi vidimo, da v tej skupini posamezniki
niso popolnoma identični, ampak se minimalno med seboj razlikujejo.
To tekmovanje med različnimi genetskimi linijami je vseskozi
prisotno in tiste genetske linije, ki imajo neko konkurenčno prednost,
sčasoma s prizorišča, če temu tako rečemo, izrinejo druge genetske
linije. Na koncu bi pojasnila še, da je slovaški proizvajalec,
ki se imenuje Multiplex dx test validiral v sodelovanju
z Biomedicinskim raziskovalnim centrom pri Akademijah znanosti
Slovaške. Svojo validacijo so opravili na 33 vzorcih, od katerih
je 23 vzorcev vsebovalo angleški sev,
torej so s testom prikazali 95,7-odstotno občutljivost.
V desetih vzorcih, ki so vsebovali druge tipe virusa,
niso dobili pozitivne reakcije. Ker s testom delamo šele dobrih
72 ur, bomo seveda pozitivne rezultate potrjevali
s sekvenciranjem. Zaenkrat kaže, da bi ga lahko uporabljali na način,
kot so podobne teste v epidemiološko sledenje vključili na primer
v Veliki Britaniji, na Danskem in kot nameravajo tudi na Slovaškem.
Torej za spremljanje dinamike širjenja tega tipa virusa. Hvala.
Hvala tudi vam za to res izčrpno predstavitev in številne podatke,
ki ste jih navedli. Zdaj pa prehajamo k novinarskim vprašanjem.
Prvega zastavlja 24 ur. -Lepo pozdravljeni.
Tjaša Dogulin na tej strani. Najprej me zanima,
kako dolgo traja sama analiza prisotnosti angleškega seva?
In drugič. Dobili smo relativno majhno število teh slovaških testov.
Približno 2 tisoč, kar je pravzaprav samo za vzorec. Kako potem?
Naše ministrstvo še ni šlo v razpis za dodatne teste. Kako se bo potem
preverjalo to prisotnost angleškega seva oziroma za kako dolgo vam
še zadostujejo ti slovaški testi? Hvala. -Dolžina analize je različna
in je odvisna od tega ali dela sekvenciranje celotnega genoma
ali pa če izvajamo PCR reakcijo. PCR reakcije so praviloma končane,
skupaj z ekstrakcijo nukleinske kisline, v treh do štirih urah.
Medtem, ko je sekvenciranje bistveno daljši postopek. Samo aparat sam
teče 72 ur. Seveda moramo prej pripraviti nukleinske kisline
za analizo in potem analizirati podatke. Tako da običajno,
da pridemo do rezultatov sekvenciranja, traja lahko od enega
tedna do 14 dni. Kar se tiče pa števila testov. Dobili smo jih
za 1200 vzorcev. Zdaj delamo, pravzaprav
poizvedujemo ali bi jih bilo možno v nadaljevanju
seveda tudi kupiti, koliko so dobavljivi. In raziskujemo trg glede
razpoložljivosti drugih podobnih testov. Seveda vsak proizvajalec
izbere drugačne tarče. Testi niso popolnoma identični. In tudi
je resnica, da se šele sedaj zares pojavljajo na trgu. Tako da na
nacionalnem nivoju se pogovarjamo o tem, kako to sledenje oblikovati
v prihodnosti in mislim, da se bo v to epidemiološko sledenje uvrstila
tako obsežno sekvenciranje, kot presejanje pozitivnih
PCR vzorcev z dodatnimi PCR-ji. -Hvala. Naslednje vprašanje zastavlja
Svet na Kanalu A. -Lepo pozdravljeni, Manca Turk na tej
strani. Mene pa zanima, kako težko je v tem trenutku dobiti dodatne
PCR teste oz. teste, ki potrjujejo angleški sev. In pa, ali drži
to, kar smo slišali prejšnji teden, torej, da se bo od sedaj naprej,
seveda ko bo dovolj testov na voljo, testiralo 10 odstotkov odvzetih
vzorcev? Hvala lepa. -Dogovorili smo se, da s to taktiko presejanja
10 odstotkov pozitivnih vzorcev nadaljujemo vsaj še kakšen mesec.
Zato si prizadevamo izbrati test, s katerim bomo delali naprej.
Glede na to, da je uvajati nove teste dosti zahtevna naloga in glede
na to, da si ne želimo, da bi prišlo do prekinitve v testiranju, mislim,
da bomo poskusili v prvi fazi nadaljevati s tem slovaškim testom.
V tem času bomo tudi skozi sekvenciranje ugotovili, ali res
deluje tako dobro, kot navaja proizvajalec. Hkrati raziskujemo še
druge ponudnike. Tako kot sem rekla, se pojavljajo ravno sedaj. S strani
več proizvajalcev smo dobili informacije, da so lansirali
svoje teste na trg, preučili jih bomo tudi preden smo začeli s slovaškim
testom smo že testirali nekatere druge teste, ampak se za našo
epidemiološko sliko, če temu tako rečemo, niso izkazali kot, bom rekla,
uporabnem glede na to, da je virusa še tako malo. Če bi bilo virusa tega
tipa več, se potem tudi uporabnost teh testov spreminja. -Hvala. Tudi
druga novinarka iz Sveta na Kanalu A ima vprašanje. Izvolite.
Lep pozdrav. Mene pa zanima, če je verifikacija hitrih testov
v skupini asimptomatskih bolnikov že končana? Kakšni so rezultati
in če je zanesljivost še vedno manj kot 50-odstotna? In, če morda veste,
če se bodo ti testi na britanski sev pred nakupom verificirali. Hvala.
Verifikacijo nadaljujemo, po včerajšnjih podatkih smo dodatno
testirali 776 vzorcev. Če primerjate
to številko z 934 v verifikacijskem poročilu vidite,
da smo pridobili še zelo veliko dodatno število vzorcev.
Med njimi smo pa, ker seveda ciljamo na asimptomatsko populacijo, je bila
seveda večina rezultatov negativnih. Med temi 767 je bilo samo 33 PCR
pozitivnih. Rezultate še analiziramo, niso dokončani.
Skupaj imamo sedaj v asimptomatski skupini 33 plus 18 PCR pozitivnih.
Po preliminarnih informacijah mislim, da struktura teh pozitivnih
PCR vzorcev še vedno ni zadovoljiva. Mislim, da bomo z vzorčenjem
še nadaljevali. Vsekakor bodo pa v kratkem spet na razpolago delni
rezultati za asimptomatsko skupino. -Hvala. Pa še POP tv ima eno
vprašanje. -Pozdravljeni. Katarina Matejčič, POP tv. Torej tudi
to množično testiranje učiteljev ni bilo dovolj, s hitrimi testi seveda,
da bi dobili dodatne podatke, oziroma dovoljšne število testov,
ki bi pomagali pri verifikaciji hitrih testov podjetja MajbertPharm?
Čisto dokončnega odgovora vam ne morem dati, ker analiza
ni zaključena, tako da glede na dokončanje analize bomo potem
lahko odgovorili na to vprašanje. -TV Slovenija zastavlja naslednje
vprašanje. -Dober dan, Sara Neubauer, TV Slovenija.
Prej ste govorili o črkah v genomu oziroma v stavkih. Če lahko
primerjamo. Rekli ste 30 tisoč črk ima koronavirus. Ali bi lahko rekli,
v koliko črkah se razlikuje ta različica, ki smo jo imeli do zdaj
in ta angleška različica? In pa še vprašanje. Iz 2400 testov naj bi
1200 ljudi testirali, 1200 vzorcev za nazaj. Rekli ste ji, da ste jih
877. Kaj je sedaj še s temi ostalimi in ali ste teh 877 izbrali popolnoma
naključno ali so bili epidemiološko morda to ljudje, ki so prišli
iz tujine, ali kaj podobnega. Zanima me še, koliko časa hranite
v laboratorijih pozitivne vzorce, ali morda tudi negativne za nazaj?
Glede črk, koliko je razlik. V bistvu ima angleški tip virusa
23 mutacij, ki ga razlikujejo od tistega virusa v Wuhanu. Koliko
točno je to črk, vam ne znam povedati. Na samem S genu pa ima
ta virus 9 mutacij. Ena od teh mutacij, ki jo lovi ta slovaški test,
če mu tako rečemo, pomeni spremembo v šestih črkah. Torej ena mutacija
ni ekvivalentna spremembi ene črke in vam znam povedati, kakšna
je razlika v številu mutacij med izvornim virusom in med virusom,
ki mu rečemo angleški sev.
To ni veliko spremenjenih črk, ampak te spremembe
različno vplivajo na obnašanje virusa. Nekatere so tihe,
druge povzročijo večjo sposobnost širjenja. Zaenkrat smo veseli,
da te spremembe ne povzročajo hujših oblik bolezni. Vsaj v tem trenutku.
Toliko znanja ta trenutek imamo. Kar se tiče razlike med 877 in 1200
testi. Seveda jih uporabljamo, jih bomo uporabljali naprej.
Za isti namen, kot je bil danes predstavljen. Vzorčili smo pa tako,
da smo vzeli vse shranjene pozitivne PCR-vzorce in smo v presejanje vzeli
vsakega desetega pozitivnega. Torej smo v vseh laboratorijih
uporabili enak način izbiranja teh vzorcev in na ta način dobili
to skupino 10 odstotkov.
Koliko časa pa hranimo te vzorce?
Seveda je odvisno od tega, na kakšni temperaturi jih hranimo.
V hladilniku so vzorci obstojni do enega dneva. Potem jih
shranjujemo pri -20 oziroma -70 stopinj Celzija. Tudimo se,
da jih shranjujemo čim več, odvisno od naših zamrzovalnih kapacitet.
Hvala lepa. Imamo še kakšno vprašanje? Kot kaže, imamo še eno
zadnje vprašanje. In sicer ga zastavlja 24 ur. -Mogoče bi se jaz
samo navezala, ker je to ostalo neodgovorjeno. Ste torej preverjali,
od kod ti okuženi? So to vnosi? Je virus že tako zelo prisoten med
populacijo? Od kot te okužbe? -Epidemiološke raziskave na teh
primerih niso delali epidemiologi zaradi tega, ker smo te vzorce
obravnavali samo s podatkom o kraju prebivališča in o mestu odvzema
in ne z imeni in priimki. Tudi zato smo to naredili tako, ker je,
kot ste že slišali doktor Nuško Čakš Jager, in s tem se strinjam,
pravzaprav epidemiološko ukrepanje posamezniku, ne glede na vrsto
genetske linije, enako. Bolniki z angleškim sevom so deležni enake
epidemiološke in zdravstvene obravnave kot tisti z drugimi tipi
virusa. Zato se potem pri teh pozitivnih dodatna epidemiološka
obravnava seveda ni izvedla. -Še eno prijavo smo dobili, in sicer
predvidevam, da gre za podvprašanje morda, TV Slovenija, izvolite. -Ja,
zanima me glede na te rezultate, ali lahko rečete, kako razširjen je
v populaciji ta angleški sev in morda, kaj se bo dogajalo
z njim v prihodnosti? -Glede na to, da PCR detektira
oziroma je zelo občutljiva metoda in smo testirali deset odstotkov
pozitivnih vzorce, od teh je bilo 1,8 odstotka pozitivnih,
seveda jih moramo še potrditi s sekvenciranjem. Zaenkrat kaže,
kot da se ta različica virusa ni še zelo razširila v Sloveniji.
To nam bo seveda pokazalo nadaljnje testiranje, seveda pa
ta razporejenost po celi Sloveniji kaže, da je bilo očitno vnosov
v Slovenijo več. -Vprašanj kar ne zmanjka. 24ur še enkrat.
Ja, mogoče to. Imate kakšno oceno, kdaj se je pravzaprav
prvi primer sploh pojavil v Sloveniji? Kdaj smo že imeli
angleški sev pri nas, pa tega sploh nismo vedeli? -Tega seveda
iz teh podatkov ni mogoče reči. Prvi primer, ki smo ga detektirali
kot delno potrjenega, sega zdaj že dva meseca nazaj.
To je bil potnik oziroma vnos iz tujine, ki se ni širil naprej,
tako kot je že povedala naša profesor Rupnikov, ampak seveda
natančnega podatka pa verjetno nikoli ne bomo razvozlali.
Hvala, Svet na Kanalu A, še eno vprašanje imate. -Ja, jaz bi imela
podvprašanje glede te verifikacije hitrih testov. Omenili ste,
da pri asimptomatskih bolnikih še poteka, pa me zanima,
če imate podatek, kakšen je vmesni rezultat glede odstotka
zanesljivosti, ali je še vedno tako nizek? -Teh 44 odstotkov je bilo
zelo motečih. To smo se potem trudili razlagati naprej. Dejansko
je bil problem te skupine 18 PCR pozitivnih med asimptomatskimi ta,
da so med njimi močno prevladovali takšni, pri katerih
je bilo prisotnega malo virusa. V skupini, kjer so bili simptomatski
pacienti, je bil pa 44-odstotni delež takšnih, pri katerih je bilo
veliko virusa. Zato je bila izračunana občutljivost v tej
skupini asimptomatskih toliko slabša. S tem, ko se z nadaljnjim
vzorčenjem popravlja struktura preiskovancev in se približuje
strukturi v simptomatski skupini, bodo tudi te številke drugačne.
Kar je zelo pomembno za razumevanje delovanja
hitrih testov, je pravzaprav priporočilo WHO. Oni so pač lepo
povedali, da se od hitrega testa pričakuje, da konstitentno zaznava
tiste posameznike, pri katerih je veliko virusa in to nam pokaže
tista skupina preiskovancev, pri katerih so imeli PCR-ji
CT-vrednosti do 30. Če gledate tabelo šest verifikacijskega
poročila, vidite, da tam dosega test visoko občutljivost in je tudi lepo
primerljiva z vsemi ostalimi hitrimi testi, ki jih je WHO
kot verificirane objavil na svojem portalu. -Hvala lepa. Naslednja
je na vrsti novinarka Radia Slovenija.
Lahko zastavite vprašanje.
Kot kaže, nas gospa novinarka ne sliši.
Je še kakšno drugo vprašanje? Ne? Ni več vprašanj?
Ne slišimo vas. Še vedno vas ne slišimo. -Se slišimo?
Zelo slabo. -Se slišimo? -Ja.
Slišimo vas, kar zastavite vprašanje.
Kot kaže, imamo tehnične težave,
tako da novinarki predlagam, da vprašanje morda zastavi pisno
po elektronski pošti in boste zagotovo prejeli odgovor. Ostalih
vprašanj pa, kot kaže, ni več. Ne? Hvala lepa še enkrat
za osebno predstavitev in vse odgovore, ki ste jih podali. -Hvala.
Preden zaključimo z novinarsko konferenco, še kratko obvestilo.
Kot veste, bo danes na Brdu pri Kranju zasedala vlada.
Seja se bo predvidoma začela ob 16. uri, še pred tem, za pol peto
uro, pa je načrtovan delovni sestanek na temo covid.
V kolikor je ostalo še kakšno vprašanje neodgovorjeno,
sem na voljo tudi sama za vprašanja. Kot kaže, ima Svet na Kanalu A
vprašanje. Izvolite. -Ja, lep pozdrav, mene samo še
zanima, če je morda že znana številka, koliko šolnikov je obvezno
testiranje zavrnilo in če morda veste, če bodo testi za ta britanski
sev, glede na to, da pogovori o nakupu že tečejo, če bodo
verificirani pred nakupom in ne po, kot je bilo to storjeno
s hitrimi testi? In pa samo še to, če je že kaj več znanega glede
primera državljana s Kosova, ki je prinesel britanski sev
v Slovenijo, kako je prišel v Slovenijo in ali res ni imel
stikov z drugimi? -Vsa tri vprašanja, ki ste jih zastavili,
so zelo konkretna, na enega bo imela naša gostja odgovor,
najprej pa vam odgovorim glede šolnikov. Teh podatkov nimam,
predlagam, da se obrnete neposredno na Ministrstvo
za izobraževanje, kar se tiče pa razpisa. Razpis za nakup testov
je res v pripravi, ko bo vsebina tega razpisa znana, vas bomo
o tem obvestili, ampak ker je to v pristojnosti Ministrstva
za zdravje, so oni pravi odgovor za vaše vprašanje
oziroma pravi naslov. Sedaj pa še naša gostja.
Ja, se opravičujem, nisem odgovorila na vprašanje
glede verifikacije tega testa za odkrivanje oziroma sledenje
angleškega seva. Definitivno bo del verifikacije tega testa
potrjevanje teh pozitivnih rezultatov s sekvenciranjem
in na podlagi teh rezultatov se bomo potem odločali, ali test rutinsko
uporabljati naprej ali ga zamenjati. Hvala. -Če lahko
samo še sekundo počakate, gospa novinarka, ki je nismo
slišali, sprašuje, če so angleški sevi, ki ste jih potrdili, med seboj
povezani, če morda veste? -Iz teh rezultatov seveda tega ni
mogoče sklepati, zaradi tega, ker mi pravzaprav v laboratoriju
obravnavamo vzorce posameznih pacientov in nimamo epidemioloških
podatkov, in zato pravzaprav ne moremo povedati, ali je teh
16 pozitivnih oziroma ali ti vzorci, pozitivni vzorci pripadajo
pacientom, ki so med seboj epidemiološko povezani.
Hvala lepa tudi za to pojasnilo. -Prosim. -Še kakšno vprašanje
morda? Kot kaže, ja. 24ur, Tjaša, izvolite. -Ja,
zdaj, vsi smo čakali pravzaprav na te podatke o angleškem sevu,
razširjenosti tega seveda, kar bi seveda lahko vplivalo
tudi na zaostrovanje, sproščanje ukrepov. Zdaj, slišali smo,
16 potrjenih. Kdaj zdaj to pomeni? Je to neka pričakovana številka?
Je manjša, večja mogoče od pričakovane? Kako bi to lahko
vplivalo na samo sprejetje ukrepov, bi lahko kaj sproščali,
je na mizi bolj zaostrovanje? Lahko vsaj kaj namignete
pred samo sejo? -Zelo težko namignem, v katero smer bo šla
razprava, kot sem rekla, pred samo sejo bo potekal sestanek
na to temo, kjer se bodo člani med drugim seznanili tudi z vsemi
vprašanji in posledicami, vezanimi na angleški sev,
ko bo kaj jasno glede tega, vas bomo o tem obvestili,
če ne prej, na jutrišnji novinarski konferenci. Bi pa naša druga
gostja želela podati še eno pojasnilo, tako da se bova še
enkrat zamenjali. -Izjemno pomembno je,
da vemo, da teh 16 primerov niso potrjeni primeri. To so primeri,
ki so bili pozitivni s tem testom, ki pravzaprav velja kot neke vrste
presejalni test. Da bi mu dali status potrditvenega, je še povsem
prezgodaj in šele z rezultati sekvenciranja, bomo lahko govorili
o potrjenih primerih. -Hvala lepa, ker ste vskočili
in pojasnili tudi to. -Hvala.
Še v tretjič vprašam, še kaj? Kot kaže, ni več vprašanj.
Tako da hvala lepa, novinarska konferenca je s tem končana.
Hvala vsem za sodelovanje, obema gostjama za predstavitvi
in dolge, natančne odgovore. Uspešen in lep dan še naprej.
Na svidenje.