Spoštovane gledalke in gledalci, novinarke in novinarji in profesor
doktor Borut Štrukelj, ekipa UKOM-a, gospa tolmačka za slovenski znakovni
jezik, sodelavci v moji ekipi, državljanke in državljani.
Lepo pozdravljeni na novinarski konferenci o izzivih covida-19.
Danes bosta potekali dve novinarski konferenci. Jutranjo novinarsko
konferenco bomo posvetili cepljenju in tudi cepivu Moderne, ki je včeraj
dobilo dovoljenje za pogojno uporabo s strani Evropske agencije za
zdravila. Popoldanska novinarska konferenca pa bo potekala po seji
vlade Republike Slovenije in bo namenjena odločitvam, ki jih bo
vlada na seji sprejela. O uri popoldanske novinarske
konference vas bomo obvestili naknadno, predvidoma pa bo potekala
ob 15. uri. Ker pa se ob 11. uri začne seja vlade Republike Slovenije
na Brdu, vas prosim, novinarke in novinarji, da ste pri vprašanjih za
našega gosta čim krajši in čim bolj koncizni, da bomo lahko pravočasno
končali in se posvetili seji vlade.
V Sloveniji smo 27. decembra lani začeli
s cepljenjem proti covidu-19. Za hitro in strokovno obravnavo
resnih in neželenih dogodkov po cepljenju je bil pripravljen poseben
protokol za hitro obravnavo resnih, neželenih dogodkov neposredo po
cepljenju proti covid-19. NIJZ je v začetku tedna prejel prijavo smrti,
ki sočasno sovpada s cepljenjem v enem od domov za starejše.
Ministrstvo za zdravje je 5. januarja letos imenovalo Komisijo
za ugotavljanje povezave med cepljenjem proti nalezljivi bolezni
covid-19 in neželenim dogodkom za podajo ocene ali gre v konkretnem
primeru smrti, ki je sočasno sovpadala s cepljenjem, za vzročno
povezanost. Komisija je sestavljena iz štirih članov. Strokovnjak
s področja infektologije, epidemiologije, kardiolog internist
in predstavnik Javne agencije za zdravila in medicinske pripomočke.
Komisija je 6. januarja letos podala mnenje. Mnenje strokovne skupine
je, da povezava med dogodkom, med smrtjo in cepljenjem ni verjetna.
Smrt tako ni nastopila zaradi cepljenja proti covidu-19,
ampak zaradi zdravstvenih težav, ki jih je oseba imela že pred
cepljenjem. Dodatnih informacij vam zaradi varstva osebnih podatkov,
ne morem posredovati, če pa bo kakšno vprašanje pa mi ga lahko
zastavite po koncu nastopa našega gosta. Prehajamo k pregledu
včerajšnje epidemiološke slike. Včeraj je bilo opravljenih 6370 PCR
testov. Z njimi je bilo potrjenih 2040 novih okužb, delež pozitivnih
PCR testov pa je znašal 5 odstotnih točk manj kot dan prej, torej 32
odstotkov. Hkrati je bilo včeraj opravljenih tudi 11910 hitrih
antigenskih testov. Z njimi je bilo potrjenih 623 novih okužb.
Delež pozitivnih hitrih testov pa je znašal 5,2 odstotka.
Poglejmo si tole še na razpredelnici.
Skratka, PCR testov je bilo nekoliko manj kot dan pred
tem, 6370. Pa tudi število pozitivnih je nekoliko manjše kot
dan pred tem, pa tudi delež je padel, iz 37 na 32 odstotkov.
Ko pa gre za hitre antigenske teste, je bilo teh tudi precej manj kot dan
pred tem. In nekaj manj je bilo tudi število pozitivnih. Delež je
približno enak, dobrih 5 odstotkov. Glede na število okužb po občinah
na včerajšnji dan, izstopajo naslednje občine.
Nova Gorica ima 48 okužb, Ajdovščina 27,
Koper 63. Na jugovzhodu države Brežice 43,
Krško 51, Novo mesto 44, Sevnica 37,
Zagorje ob Savi 43 in Črnomelj 32.
Celjska regija. Celje 82, Dravograd 30, Laško 31,
Šentjur 42, Slovenj Gradec 44 in v Žalcu 35.
V Murski Soboti je bilo 43 novih okužb, v Kranju 60,
v Ljubljani 235, Domžalah 54, Ivančni Gorici 32
in v Mariboru 85. Poglejmo si še dva običajna grafa, kako je videti
stanje po Sloveniji danes. Tale siva, v sredini, kaže stanje
v Sloveniji. Trenutna incidenca zadnjih 14 dni je 1064, oziroma
zaokroženo 1065 okuženih na 100 tisoč prebivalcev. Razmere v Posavju
se še naprej slabšajo. Včerajšnja incidenca je bila 2109, današnja,
oziroma predvčerajšnjim je bila 2109, včerajšnja pa 2137. Opažamo
naraščanje. Še vedno pa imamo šest statističnih regij, ki so relativno
dobre. Ampak kot vidite, smo že bili tam pri incidenci, v enem primeru
celo pod 600, med 600 in 700, zdaj nam narašča. Najboljša regija ima
več kot 700 okuženih. V tem primeru je to
Primorsko-notranjska z 777,9 okuženimi
na 100 tisoč prebivalcev. Če pa pogledamo sedemdnevno
incidenco, je seveda ta pol manjša. Ampak še vedno ugotavljamo,
da ima Posavje zelo visoko incidenco, 1227, če bi jo,
to enotedensko zdaj pomnožili s takim trendom na 14 dni, pridemo
na 2400 in čez. Skratka trendi v tem trenutku niso dobri.
Včeraj je bilo iz bolnišnic odpuščenih 84 pacientov.
Na novo je bilo v bolnišnice sprejetih 95 pacientov,
na intenzivni negi pa se jih je zdravilo 189.
Skupaj je bolnišnično oskrbo včeraj potrebovali 1169 ljudi.
V ljubljanskem UKC-ju so imeli danes zjutraj 318
hospitaliziranih covid pacientov, nekaj manj kot včeraj, od tega 51 na
intenzivni terapiji. Se pa v naši največji bolnišnici že pripravljajo
tudi na morebitno povečanje števila obolelih, ki bi lahko bilo posledica
večjega števila okužb. Tudi včeraj smo žal imeli tudi smrti. Včeraj je
v bolnišnicah umrlo 19 oseb, v domovih starejših občanov
še štiri. Skupaj torej 23. Svojcem in bližnjim umrlih
na tem mestu izrekam iskreno sožalje. Poglejmo še graf in tabelo.
Jasno je razvidno, da je bilo včeraj, skrajna desna,
7. januar, manj priliva v bolnišnice, manj odpusta
in tudi nekaj manj smrtnih žrtev, kot dan pred tem.
Če pa pogledamo številke, vidite, da je upadlo število
zasedenih postelj v navadnih oddelkih. Iz 995, 6. januarja,
smo 7. januarja padli na 980, torej 15 postelj manj smo imeli
zasedenih v Sloveniji. Na intenzivnih oddelkih smo imeli
zasedenih sedem več postelj, kot dan pred tem. Torej včerajšnja
številka je 189, skupno število zasedenih postelj v vseh slovenskih
bolnišnicah pa je bilo včeraj 1169, kar je v tem primeru
osem manj kot dan pred tem, ko smo imeli 1177 zasedenih postelj.
Poglejmo še, kako je v domovih za starejše.
V torek, teh podatkov še nismo objavili, zato začenjam s torkom.
V torek se je v domovih za starejše na novo okužilo
106 stanovalcev in 45 zaposlenih, kar znese skupaj 151.
V petih posebnih socialno-varstvenih zavodih se je v torek na novo
okužilo 19 stanovalcev in dva zaposlena. V vseh zavodih,
v pristojnosti Ministrstva za delo, družine, socialne zadeve
in enake možnosti pa skupaj predvčerajšnjim 172 novih okužb.
O največ okužbah so v torek poročali iz domov Svete Terezije v Dobrepolju,
24 novih okužb. V Domu starejših v Šentjurju 21, iz Koroškega doma
starostnikov 18 in Doma upokojencev Ajdovščina 19.
Včeraj, torej v sredo, pa se je na novo v domovih za starejše
okužilo 21 stanovalcev in 17 zaposlenih.
V posebnih socialno-varstvenih zavodih pa še osem stanovalcev
in štirje zaposleni, skupaj torej 50 novih okužb.
K besedi pa sedaj vabim profesorja doktorja Boruta Štruklja
in ga prosim za njegovo predstavitev. Včeraj smo dobili,
oziroma je EMA dala soglasje za novo cepivo,
ki ga proizvaja Moderna. O tem in še o čem, vam bo povedal
kaj več sam. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo, spoštovane, spoštovani.
Kot smo seveda pričakovali, je bil včeraj dan D, kar se tiče
novega cepiva družbe Moderna Therapeutics. Evropska agencija
za zdravila je v dopoldanskem času dala pozitivno mnenje.
To mnenje, to je protokol, ki je zelo pomemben
za transparentnost. Gre vedno potem še na poseben generalni
direktorat v Bruselj in ob 17. uri ga je generalni direktorat potrdil
in tako smo v enem dnevu dobili novo, drugo cepivo. Cepivo je zelo
podobno sestavljeno, kot je sestavljeno cepivo prvega
proizvajalca, ki je dobil dovoljenje, torej družbe Pfizer&BioNTech.
In sicer gre za RNA cepivo. Cepivo ima sledečo sestavo.
Torej, kar zadeva sestave, se velikokrat sprašujete, ali lahko
vidimo sestavo. Absolutno. Tisti trenutek, ko je cepivo
ali pa zdravilo odobreno, je tudi sestava znana.
Kje dobite podatke? Podatke lahko dobite na spletni strani
Evropske agencije za zdravila v tako imenovanem SMPC obrazcu,
sicer pa lahko dobite podatke, ko bodo prevedeni, tudi na Slovenski
agenciji za zdravila in medicinske pripomočke. Sestava je torej kakšna?
V osnovi gre za maščobno kapljico, nanokomponento, sestavljeno
iz štirih različnih maščobnih posameznih spojin, ki tvorijo
ene vrste mehurček, ki je zelo podoben membrani človeške
celice. Dve nalogi tega mehurčka pravzaprav sta: da zaščiti izjemno
občutljivo RNA-molekulo, ki nosi zapis za površinski protein
samega virusa, podobno kot pri cepivu Pfizer, druga naloga
pa je, da se ta mehurček združi s človeško celico in omogoči vstop
tega novega cepiva v celico. Kar smo že povedali in želim še
enkrat poudariti, je, da RNA tehnologija omogoča,
da se molekula, ki kodira, torej ta RNA molekula, ki kodira,
ki ima zapis za virusni protein, umesti direktno v celici,
v sistem nastanka tudi naših proteinov. Skratka, tukaj ni več
nobene razlike. In RNA cepiva ne prehajajo v jedro in nimajo
nobenega vpliva na človeški genom. To je pomembno poudariti.
Kar zadeva same sestave, je torej znana. Gre za 100
miligramski odmerek, in sicer je deset odmerkov
v eni viali in deset vial v eni škatli, tako da je zagotovljen
dober transportni sistem. Komu je to cepivo namenjeno?
Podobno kot pri cepivu Pfizer&BioNTech, je tudi tukaj
bila narejena oziroma je bilo narejenih več izjemno pomembnih
kliničnih študij in združeni podatki teh kliničnih študij dajejo sledeče
rezultate. V kliničnih študijah je bilo vpletenih nekaj čez 30.000
posameznikov, študije so bile razdeljene na dva dela. Polovica,
približno polovica je dobila placebo odmerek, torej kontrolna
skupina brez cepiva, polovica pa cepivo. Ker so klinične študije
vedno delane na populaciji od 18 let v primeru Moderne oziroma 16 let
v primeru Pfizer pa do starejše populacije, je seveda vedno
vprašanje, ali so cepiva primerna za otroke in mladostnike pod 16 let
za primer Pfizer oziroma pod 18 let v primeru Moderne. Odgovor je,
študije niso bile narejene, verjetno da, ampak ta trenutek
proizvajalec Moderna svetuje, da se uporabi cepivo za vse,
ki so starejši od 18 let. Kako je z nosečnicami in doječimi
materami? Podobno. Študije niso bile narejene na tej populaciji,
vendar pa predklinične študije, to je tisti del, ko se uporabi,
preden se gre torej na posameznika, uporabimo živalske modele
in v primeru živalskih modelov se je izkazalo, da sta obe cepivi,
zdaj pa seveda, če govorimo posebej o Moderni, izjemno varni
in ne povzročata nobenega vpliva ne na plod ne na žival,
ki ta plod nosi. Ekstrapolacija še ni nekako samoumevna,
zato družba Moderna pravi, naj se nosečnice ne bi cepile,
razen v primerih, ko cepljenje odtehta tiste neželene učinke,
ki bi jih lahko pričakovali zaradi same okužbe. Nosečnica se
mora posvetovati s svojim lečečim zdravnikom. Sama študija,
kar se tiče prehoda cepiva v mleko, v materino mleko, ni narejena, še,
poteka, zato tudi pri doječih materah svetujemo, da se posvetujejo
z lečečim zdravnikom oziroma s svojim osebnim zdravnikom.
Veliko vprašanje je pri bolnikih s kroničnimi boleznimi.
Naj omenimo mogoče tri pomembne skupine. Ene so bolniki,
ki imajo kardiovaskularna obolenja, torej srčno žilna obolenja,
teh je veliko, potem so tukaj diabetični bolniki in tretja skupina
bolniki, ki imajo kronična vnetna obolenja. To cepivo je primerno
in še prav posebej primerno za vse tri skupine, saj v telo ne
vbrizgamo aktivnega antigena, ampak ta nastaja v naših celicah,
zato reakcija imunskega sistema nekako narašča linearno in neželenih
učinkov je lahko v tem primeru manj. Vsi bolniki, ki prejemajo
imunosupresivna zdravila; kaj so to? Torej, to so zdravila,
ki zmanjšajo delovanje imunskega sistema, se lahko cepijo,
v njihovem primeru pa je mogoče, da bo prišlo do zmanjšanega
tako imenovanega končnega učinka cepiva. Cepivo ne bo tako zelo
učinkovito. Ko govorimo o učinkovitosti, sta odstotka
učinkovitosti pri cepivu Moderne primerjalno s cepivom Pfizer
približno enaka, zelo visok odstotek, gre za približno
95 odstotkov zaščite. Čas zaščite. Ne vemo še.
Evropska agencija sporoča takole: študije potekajo, in sicer gre
za tako imenovane študije četrte faze. Torej to so študije,
ko se preiskujejo vsi učinki, ko je cepivo že na tržišču.
Temu pravimo farmakovigilančna študija in to je tudi pomemben del
samega dosjeja. Zaradi tega je Evropska agencija za zdravila
izdala pogojno dovoljenje oziroma priporočala pogojno
dovoljenje, Evropski direktorat je pa to seveda potrdil. Pogojno
dovoljenje ne pomeni, da je karkoli narobe s cepivom ali pa zdravilom,
če gledamo generalno, ampak to pomeni, da je potrebno neprestano
spremljati in delati nove študije, da bomo v letu dni ali pa v dveh
letih imeli seveda potrditev tega, kar sedaj piše, torej, skratka,
varnost in učinkovitost. Nastop zaščite pri cepivu Moderna
poteče 12. dan po drugem odmerku,
za razliko cepiva Pfizer, kjer je nekako
sedmi do deveti dan. Ampak pri teh dnevih moramo
biti zelo fleksibilni, to ni tako zelo pomembno. Vemo, da je potrebno
približno deset do 12 dni. Kot ste verjetno prebrali oziroma
slišali, se določene članice Evropske unije odločajo za to,
da bi drugi odmerek katerega koli cepiva dali nekoliko kasneje,
kot je priporočeno, samo zato, da bi lahko cepili čim več
posameznikov s prvim odmerkom. To je dovoljeno in Evropska agencija
za zdravila to seveda na nek način dovoljuje oziroma podpira.
Zato v priporočilih piše, da je priporočeni čas cepljenja
za cepivo Moderna, je torej prvi odmerek in potem 28 dni
drugi odmerek. Ampak, ali je to 30 dni ali 32 dni, za nastop
protiteles ni tako zelo pomembno. Ali lahko kombiniramo cepljenje
zdaj z drugim cepivom? Torej, prihajamo do situacije,
ko bomo imeli cepiv več. Priporočilo je, da ne.
Kdor se je cepil s cepivom Pfizer&BioNTech, naj dobi tudi
drugi odmerek istega proizvajalca in enako velja seveda za Moderno.
Kakšni so neželeni učinki? Neželenih učinkov je relativno malo
in še ti so blagi. Blag učinek pomeni, da izgine zelo hitro,
v recimo 24 do 32 ur približno. Najpogostejši neželeni učinek
je blaga bolečina na mestu vboda, kar velja praktično za vsa cepiva,
ne glede na to, ali so bila narejena z novimi tehnologijami ali pa
s konvencionalnimi, potem lahko pride tudi do rahlega glavobola,
do rahle slabosti, povišane temperature in tudi ta ponavadi
zelo hitro mine in pa bolečine v mišicah. Ali so pri kliničnih
študijah ugotovili tudi resne neželene učinke? Da, zelo redek
je en, ki je zapisan, in sicer, seveda govorimo o cepivu Moderna
še vedno, in sicer gre za zelo zelo redek pojav pekočega občutka
na koži obraza, posebno v primerih, ko je bil ta del telesa tretiran
z različnimi lepotnimi posegi. Ampak to je izjemno redko,
moramo takoj poudariti, da to mogoče pride skratka eden
na nekaj 1000 ali 10.000. Sicer pa drugih resnih neželenih učinkov ni.
Ali lahko cepivo povzroči preobčutljivost in kasneje
anafilaksijo? Da, tako kot vsa ostala cepiva, tudi to je bilo izjemno redko
opaženo. Govorimo o nekaj primerih, in tukaj svetujemo sledeče.
V kolikor nekdo dobi recimo izpuščaj na koži, zelo močen utrip srca,
povišano mogoče temperaturo, takoj po cepljenju, naj seveda
takoj pove svojemu lečečemu zdravniku in v tem primeru drugega
odmerka zdravnik ne bo dovolil. Kar zadeva shranjevanja,
to je seveda ena velikih prednosti. Cepivo Moderna ima
kar nekaj prednosti glede stabilnosti. Shranjuje se
na minus 15 do minus 25 stopinj sedem mesecev, nikakor se ne
shranjuje pod minus 40 stopinj, torej, skratka, tukaj ne smemo
imeti obe cepivi na zelo nizkih temperaturah. Dva do osem stopinj,
kar je temperatura naših hladilnikov, je primerna temperatura
za to cepivo za 30 dni. Torej, cepivo je 30 dni stabilno
v običajnih hladilnikih, ki pa naj bi imeli oziroma morajo imeti
kontrolo temperature. 12 ur je cepivo obstojno pri osem
do 25 stopinjah, kar je zelo pomembno predvsem za distribucijo,
za cepilna mesta. Ko pa je že pravzaprav odprto, že uporabljeno,
pa do šest ur. To bi bilo o cepivu v glavnem vse in vljudno prosim
za vprašanja. -Hvala lepa profesorju Štruklju za uvodno
predstavitev. Sedem medijskih hiš imamo v tem trenutku na Zoom-u.
Prvo vprašanje za 24ur zastavlja gospa Tjaša Dugulin.
Lepo pozdravljeni, gospod Štrukelj. Mene zanima, če že mogoče lahko
kaj pošpekuliramo, koliko odmerkov bi lahko dobili tega cepiva
v Slovenijo in kdaj? Pa tudi, zanima me, ali se vam zdi smiselno,
da bi tudi v Sloveniji, tako kot v Ameriki, pri cepivu
Moderne uporabili polovični odmerek, kar pomeni, da bi potem
lahko dobili pravzaprav enkrat več teh doz? -Ja. Cepivo Moderna
ima 100 mikrogramov aktivne komponente. Torej, to je približno
tri do štirikrat več, kot je v cepivu Pfizerja. Vendar seveda,
klinične študije so bile narejene s tem odmerkom in ta odmerek
naj bi nekako ostal, lahko pa se tudi znižuje. To je pravzaprav
odločitev posameznih ministrstev za zdravje znotraj Evropske unije.
Kar zadeva odmerkov, je približno enako. Žal bo teh
odmerkov na začetku relativno malo. Torej, kontigent, ki prihaja,
je približno štirikrat ali petkrat manjši, glede na prvo cepivo.
Jaz verjamem, da se bo Evropska unija tukaj znala dobro pogovoriti.
Veste, da so bile narejene rezervacije še bistveno prej,
preden so bila dana pozitivna mnenja in to je stvar pogajanj
Evropske unije. Glede na to, da smo pri cepivih Pfizer zelo
dobro izšli kot Republika Slovenija, torej skratka, dobili smo relativno
dovolj odmerkov, primerjalno z drugimi državami, verjamem,
da bomo tukaj tudi uspeli, sedaj pa je to stvar politike
in jaz tega pravzaprav ta trenutek ne morem špekulirati. Kar se tiče
pa odmerkov, samo še to, mogoče. Ja. Če znižamo odmerek
na polovico, bo zaščita, vendar je to tako imenovana odgovornost
posameznega doktrinarnega sveta. In gre pravzaprav za ene vrste
špekulacijo, zaščiteni bomo, ampak ali bomo 95-odstotno,
pa ne moremo reči. Študije so bile žal narejene na takem visokem
odmerku. -Hvala lepa, naslednje vprašanje za TV Slovenija
gospa Petra Prešeren. Ima več vprašanj, pa prosim,
če ste lahko zelo ekspeditivni, ker imamo časa relativno malo.
Dober dan, doktor Štrukelj. Mene pa zanima, včeraj so na NIJZ-ju
rekli, da tista pošiljka Pfizerjevega cepiva, ki ga dobimo
prihodnji teden, bo šla za zdravstvene delavce in tiste
starostnike, ki so doma, pošiljka čez dva tedna pa naj bi že
bila za drugi odmerek, tistih, ki so že dobili prvega. Ali bi to
lahko upočasnilo, zaustavilo cepljenje glede na relativno
majhno število teh odmerkov? In drugo vprašanje, glede na to,
da je delež cepljenih zaposlenih v domovih za starejše relativno
nizek, ali bi morali okrepiti kampanjo oziroma narediti neko
kampanjo za cepljenje? Hvala. -Hvala lepa, bom začel kar z drugim
vprašanjem. Seveda je kampanja dobrodošla in pravilna, vendar še
enkrat poudarjamo. Izjemno pomembna odločitev Republike
Slovenije je bila, da so cepiva brezplačna in prostovoljna.
Kampanja pomeni, da mogoče tisti, ki dvomi, verjemite mi, da imamo
ogromno vprašanj, na fakulteto za farmacijo se zgrinjajo vprašanja
in poskušamo seveda na vse odgovoriti. In pravilno je, da vsak,
ki ima dvom, poskuša dobiti svojo informacijo. Informacije naj bi le
dajali zdravniki, osebni zdravniki oziroma pravila na NIJZ-ju.
Tako da ja, kar se tega tiče, kampanjo podpiramo, glede samih
odmerkov pa seveda, če se spomnite, smo na začetku povedali,
ne smemo pozabiti, da gre za dvoodmerni sistem. To pomeni,
ne sme se zgoditi, da bi zmanjkalo drugega odmerka za tiste, ki pridejo
na vrsto. Pri čemer še enkrat poudarjam, dan, dva ali tri nista
tako zelo pomembna, mogoče celo teden ne. Zato tisti,
ki so dobili prvi odmerek, naj ne bodo prestrašeni,
da bo zmanjkalo za drugega, to je poskrbljeno. Upam seveda,
da je to v samem nacionalnem sistemu rešeno. -Naslednje vprašanje
bo za Slovensko tiskovno agencijo zastavila gospa Sonja Poznič
Cvetko. -Dober dan. Dve vprašanji imam. Prvo je, kakšna je stopnja
zaščite pri tem cepivu Moderne po prvem prejetem odmerku?
Drugo vprašanje pa je glede dobave cepiv. Po nekaterih informacijah
se članice EU s proizvajalci cepiv tudi bilateralno dogovarjajo
za dobavo odmerkov cepiva. Pa me zanima, če kaj veste
o tem oziroma če je tudi Slovenija vključena v kake te dogovore
oziroma se dogovarja bilateralno s temi proizvajalci? -Zopet bom
začel z drugim vprašanjem. Ne, ne vem. Vendar sami spremljate
Nemčijo, da je pravzaprav predsednica vlade gospa Merklova
javno izjavila, da je zadovoljna, da poteka distribucija za celo
Evropsko unijo enako. Dobila je kritike, da je Nemčija dobila
premalo cepiv, kritike so možne seveda tudi v Sloveniji. Ne poznam
podrobnosti. Ampak mislim, da je najboljše in najbolj fer,
da cela Evropska unija dobi približno enako količino. Ali gre
tukaj za dogovore v bilateralnem sistemu, pa o tem nisem obveščen.
Se opravičujem, kaj je bilo prvo vprašanje? -Prvo vprašanje je bila
zaščita Moderninega cepiva po prvem odmerku. -Moram povedati,
da je tukaj nekoliko deljeno mnenje. Torej, spremljamo seveda
tako klinične študije kot rezultate kot članke. Pri tem pa je zelo
pomembno, kdaj začnemo šteti. Ali se šteje prvo minuto od mesta
vboda, ali se šteje od takrat, ko začnejo nastajati protitelesa?
Ampak tako generalno rečeno lahko rečemo, da je po prvem
odmerku mogoče nekoliko manj kot 40, 50 odstotkov. Tukaj moram
reči, da nismo zelo natančni, ampak mislim, da je prav,
da govorimo, kakšna je zaščita po drugem odmerku. Potrebujemo dva
odmerka in to je tisto, kar je pomembno in ta pa je 94,5 odstotna.
Za Svet na Kanalu A bo vprašanje zastavila gospa Sara Volčič.
Lepo pozdravljeni. Mene zanima, zdaj ne vem, če imate vi ta podatek,
se pravi, točno koliko odmerkov bi prišlo v Slovenijo in kdaj
in ali je kakšna specifika, se pravi, koga cepiti s Pfizerjevim
cepivom, koga s cepivom Moderne? Če so kakšne nianse glede teh
ljudi, ki jih bomo cepili. Pa kdo je naslednji v vrsti?
Hvala lepa. Torej, število odmerkov je premajhno. To moramo takoj
povedati. Želimo več odmerkov. Tukaj so pogovori, ampak za začetek
je število odmerkov res relativno majhno. Govorimo nekje mogoče
o tisočih, ampak videli bomo, kaj bo naprej. Tako da dovolj je
seveda, da imamo na razpolago dve cepivi, če bi se morali
odločiti. Karakteristike obeh sta zelo podobni in učinkovitost
je zelo podobna in skupine posameznikov, ki se cepijo,
ravno tako. Tako da mogoče kot zanimivost to dodamo.
Neželeni učinki, ki so blagi, so bolj prisotni, govorim za cepivo
Moderna, pri mlajši generaciji nad 18 do 40 let. Tudi ti so zelo
blagi, ampak so bolj prisotni. To je obratno, kot bi pričakovali.
Tako da zdaj ta trenutek ne smemo in ne moremo delati segregacije,
kar se tiče obeh cepiv. Tisto, ki je na razpolago, je v redu.
Mogoče bomo pa sčasoma videli, če bo teh cepiv dovolj in bomo
posamezne podskupine recimo bolnikov lahko izvzeli. Kar sem
povedal, da sta obe cepivi primerni za vse kronične bolnike,
je to generalni odgovor na vaše vprašanje. -Hvala lepa. Imamo še
kako vprašanje? Ja. Zadnje vprašanje za Svet na Kanalu A, Sara Volčič.
Se slišimo? Se slišimo? -Ja. Izvolite. -Še to. Ali veste, kdaj,
se pravi, zelo konkretno, naj bi prišlo teh 1000 odmerkov oziroma
okoli 1000 odmerkov v Slovenijo? Hvala. -Na to vprašanje bo odgovoril
vladni govorec gospod Kacin.
Kot kaže, ni več vprašanj, našemu gostu, profesorju doktorju
Borutu Štruklju najlepša hvala za predstavitev in vse odgovore.
Kot običajno, sem na voljo tudi za kaka dodatna vprašanja.
Najprej Slovenska tiskovna agencija, gospa Sonja Poznič Cvetko.
Ja, gospod Kacin, bi še vas vprašala, če vi morda kaj veste
o tem, ali se slovenska vlada dogovarja posamezno s proizvajalci
cepiv za njihovo dobavo? -Slovenija je del Evropske unije,
prav po zaslugi skupnega dogovora smo prišli pravočasno do relativno
velikega števila cepiv, ki ga dobavlja Pfizer. Evropska komisija
se poskuša z Moderno dogovoriti za večje dobave, ali bodo ti
dogovori uspešni ali ne, vas bomo obvestili brž, ko bo mogoče,
če ta dogovor ne bi bil možen, bo slovenska vlada pogledala
tudi kam drugam, ampak za zanimivost vam povem, ko sem bil na obisku
na Golniku, me je eden od fotografov spraševal, kdaj bo
v Sloveniji na voljo Sputnik cepivo, rusko, pa sem odgovoril, da bo
treba v Srbijo, če se kdo želi cepiti s takim cepivom.
Naslednje vprašanje za Žurnal24.si. Kdo bo zastavil vprašanje?
Izvolite, prosim. -Dober dan, Žurnal24.si. Dejstvo je, da virus
širimo ljudje, tudi vi praktično ne izpustite priložnosti, da ne bi
poudarjali ljudske neodgovornosti. -Se lahko nagnete malo naprej,
mikrofon vas ne lovi? -Skratka, zanima me glede na število
okužb po več kot dveh mesecih praktično strogih ukrepov,
ali se na sejah vlade, pa naj bo to v ožji ali v širši sestavi
pogovarjate o napakah pri sprejemanju ukrepov
ali pa morda objektivni odgovornosti na nedelovanje teh ukrepov
in če je odgovor da, vas prosim, da mi poveste, kakšne je pogled
na napake? -Ja, seveda se pogovarjamo o vsakem ukrepu,
koliko ukrep prinese, koliko lahko odnese, zato ste videli, da je vlada
sprva pod pritiskom prejšnjega ministra za zdravje bila prisiljena
sprejeti ukrep, da se zapre javni promet, potem ko so nastopile
možnosti, da se ta ukrep sprosti, je sproščen in ga ne bo vlada
več zapirala. Tukaj gre za objektivno odgovornost nekaterih,
ki so to pač vztrajali, zahtevali in izsiljevali. Predvsem pa je
problem zelo individualen. Samo mi, posamezniki lahko
prenašamo virus in prenašamo ga seveda takrat, ko smo veliko bolj
sproščeni. V delovnih okoljih je tega manj, v zasebnih druženjih
je tega vedno več in več. Imam kar nekaj klicev županov,
ki se mi zahvaljujejo, ker sem pač včeraj povedal, da v nekaterih
podeželskih občinah ljudje nosijo bistveno manj mask
kot v urbanih okoljih, razmere so seveda ponekod zelo težke,
vse pa je odvisno od vsakega od nas. Koliko dosledni smo
v teh svojih aktivnih 18 ur na dan, ali se cel dan zdržimo
in skrbimo za prezračevanje, za razdaljo, za pravilno nošenje
mask, za higieno rok in kašlja; to so najbolj učinkoviti ukrepi,
dokler ne bo vsak od nas precepljen. Naslednje vprašanje
Svet na Kanalu A. -Ja, pozdravljeni. Mene pa zanima,
koliko kazni je bilo izrečenih lastnikom zidanic v zadnjih 14 dneh
in glede na to, da je bilo včeraj rečeno, da se Slovenija deli
na urbano Slovenijo in na podeželsko Slovenijo,
koliko kazni zaradi nenošenja mask in nespoštovanja razdalje
je bilo v zadnjih 14 dneh izrečenih na podeželju in koliko v urbanih
središčih? -Gospa Katja Kobetič, danes imamo na dnevnem redu
poročilo zdravstvene inšpekcije in slovenske policije, to poročilo
bomo slišali, dvomim, da je bila izrečena kakršna koli kazen,
kajti zidanice so praviloma zasebne, tja nadzorni organi,
inšpekcija nimajo dostopa in na pamet bom rekel,
ne pričakujem, da bi danes inšpektorji povedali, da je bila
izrečena kakršna koli kazen. Torej, to se dogaja ravno
v tistem svojem domačem okolju, kjer smo odgovorni samo tisti,
ki se take stvari udeležimo oziroma udeležite. Še eno vprašanje
za Svet na Kanalu A. -Se slišimo? Pozdravljeni.
Ja, zelo konkretno, če lahko. Se pravi, vi imate točnejše podatke,
koliko cepiv Moderna pride in točno, kdaj, katero je naslednje
v vrsti, pa glede cepljenja, se pravi, populacije zunaj DSO-jev;
včeraj je gospa Vitek povedala, da nekako ni nekega okvirnega
programa za vse domove. Zdaj, zdi se, da se vsak pripravlja
po svoje, tudi obveščanje pacientov, pa me zanima, če bo
tu kakšna sprememba, da bi bile zadeve bolj
transparentne, bolj jasne in za vse enake? Hvala.
Torej, prvo vprašanje. Ministrstvo za zdravje ve,
kdaj bo prva dobava in tudi ve, kolikšna naj bi bila ta dobava.
Ampak Evropska komisija se, kot je bilo povedano, pogaja
za večje dobave in če bodo ti pogovori uspešni, se bo ta prva
dobava povečala. Ali bo datum, ki sedaj okvirno velja, obveljal
ali ne, v tem trenutku ne vemo, zato ne želimo širiti informacij
o količini cepiv in o datumu prihoda, tudi ko gre za Pfizer,
se nam je zgodilo, da je bilo napovedano, da bo prišlo pač
cepivo določenega dne, pa se je zgodilo, da je prišlo
dan prej, zato, ko bomo imeli vse točno potrjeno, vas bomo
s tem tudi takoj seznanili. Drugo vprašanje pa je bilo,
oprostite?
Prijaviti se morate, mikrofon ne deluje. -Vprašanje je bilo pa
glede, včeraj smo slišali, da nekako ni poenotenega sistema,
kako cepiti, kje. -Sistem je poenoten, vsi izvajalci, zdravniki
družinske medicine so dobili zdaj pisno obvestilo, da dobijo
naslednji teden vsak po deset odmerkov in za tiste najbolj
ogrožene, najstarejše med njihovimi pacienti je namenjeno to prvo
cepivo, ta prva količina. Še eno vprašanje Svet na Kanalu A.
Ja, živjo, mene zanima še to, glede na to, da je vaša izjava
včeraj glede urbane Slovenije in pa podeželske Slovenije
marsikoga razburila, vidimo tudi številne užaljene zapise
na Facebooku, glede tega posploševanja, me zanima v bistvu,
če se vam zdi, da je bila primerna oziroma na mestu? -Jaz imam
zelo deljene odzive. Župani so na nek način s tem potešeni,
kajti izrečena je bila solidarno z njihovimi prizadevanji, da bi
ozavestili ljudi in da bi naredili kaj več. Vedno se kdo lahko počuti
ogrožen, prizadet, vsem tistim se opravičujem, ampak vedeti
morate, da ogromna večina ljudi to spoštuje. So pa ljudje, ki tega
ne spoštujejo. In predsednik vlade je že večkrat povedal, če samo
deset odstotkov ljudi ne spoštuje teh pravil, smo seveda žrtve
vsega tega vsi po vrsti, vključno z vami, z menoj, z našim
gostom. Če je virusa tukaj preveč, imamo pač take indekse, kot smo
jih danes predstavili, imamo pač v Posavju indeks, ki dosega 2000
oziroma število okuženih na 14 dni 2100 in čez, 2140 in to seveda
ni posledica prenosa iz urbanega okolja, to se dogaja v lokalnem
okolju in če ima, ne bom govoril o današnjih številkah, ker tega
nisem sešteval, ampak dan pred tem, ko je imela Ljubljana
260 okužb, so imele občine Sevnica, Krško in Brežice skupaj
220 okužb, potem pa si sami lahko iščete razlage, zakaj je temu
tako. Če pogledate razmere v Ajdovščini, pa pogledate zadnji
teden, boste videli, da je število okužb ves čas zelo visoko
in ta Ajdovščina ni tako velika občina, da bi se tako veliko število
ljudi lahko pojavilo. Gre za posledico neustreznega
ali pa premajhnega nošenja zaščitnih sredstev, se pravi mask.
Imamo še kako vprašanje? Nimamo več. Dodal bi samo še
en odgovor. Danes bo pristojna komisija Ministrstva za zdravje
razpravljala tudi o tem, kakšen je lahko zamik med prvim
in drugim cepljenjem, ko gre za cepivo proizvajalca Pfizer.
O tem bo javnost seznanjena takoj, ko bo ta odločitev sprejeta.
S tem je današnja novinarska konferenca končana, hvala lepa
za pozornost in lep pozdrav do popoldanske novinarske
konference, o uri vas bomo obvestili brž, ko bo mogoče.