Spoštovane gledalke in gledalci, novinarke in novinarji,
inšpektorica, magistrica Deana Potza iz Zdravstvenega inšpektorata
Republike Slovenije, ekipa UKOM-a, gospa prevajalka za slovenski
znakovni jezik, sodelavci v moji ekipi, državljanke in državljani,
lepo pozdravljeni na novinarski konferenci o izzivih covida-19.
Najprej iskreno opravičilo za to začetno zamudo.
V tem trenutku še nalagamo nekatere grafe, ki so posledica
teh zadnjih izračunov, zato da bi bili čim bolj aktualni.
In ponovno bi vam rad pojasnil, zakaj kljub nekaterim ukrepom
nastopamo tukaj brez mask.
Gospe prevajalke za slovenski znakovni jezik in včeraj tudi kolega
prevajajo to v živo in skozi masko nas preprosto ne slišijo.
Dokler za njih ne zagotovimo bolj kvalitetnega ozvočenja, da bodo
slišale tudi tisto, kar se morda sliši kot momljanje, moramo
omogočiti, da gre njihovo prevajanje v eter brez napak.
Do nadaljnjega bomo nastopajoči in tudi moji gosti iz teh razlogov
snemali tukaj masko. Ampak kot tudi sami vidite oziroma novinarji
vidijo, imamo zadostno varnostno razdaljo, da lahko opravljamo
svoje poslanstvo, tako kot je bilo mišljeno.
Število okužb v Evropi in po svetu se žal še naprej povečuje.
Številne države pa praktično vsak dan zabeležijo nove rekorde,
povezane s številom na novo okuženih s covid-19.
Posledično države sprejemajo poostrene ukrepe, usmerjene
v zamejevanje širjenja virusa. Marsikatera država je že sprejela
odločitev o obvezni nošnji mask na prostem. Ta ukrep že dalj časa
velja v Parizu, od včeraj naprej morajo maske na prostem nositi tudi
v sosednji Italiji, celo vsi starejši od šestih let.
Maske morajo na prostem nositi tudi v Romuniji in zanimivo,
pri njih v bližini izobraževalnih ustanov. Na Hrvaškem so podaljšali
ukrep časovno omejenega obratovanja gostinskih lokalov do 22. oktobra.
Podobno je na Finskem in v Severni Makedoniji,
kjer so omejili tudi zasebna druženja, in sicer na štiri osebe.
Francija in Belgija sta gostinske lokale, kot že veste, zaprli
v celoti. Nove ukrepe pripravljajo v Španiji in Romuniji, pa tudi
v Singapurju in Južni Koreji. Na Češkem in Slovaškem do konca meseca
ostajajo v veljavi strogi zajezitveni ukrepi.
Število okužb v kanadskem glavnem mestu Ottawi je v zadnjem tednu
naraslo za 40 odstotkov, tudi v ZDA se število okužb še naprej povečuje.
To je hiter pregled današnjih poročil naših veleposlaništev.
Epidemiološki podatki, zbrani za včerajšnji dan pri nas,
pa kažejo, da je bilo v Sloveniji opravljenih 3682 testiranj,
med njimi je bilo potrjenih 363 pozitivnih primerov.
Ne vemo še, ali smo včeraj že dosegli vrh, ampak novega rekorda ni,
kar je dobro. Posledica velikega števila okužb je naraščanje števila
ljudi, ki potrebujejo bolnišnično oskrbo.
Čeprav je bilo včeraj v domačo oskrbo odpuščenih devet oseb, je število
hospitaliziranih danes zopet višje, 138. En bolnik več kot včeraj
pa potrebuje intenzivno nego. Žal so umrle kar štiri osebe.
Epidemiološka poizvedovanja še potekajo, a tudi do sedaj
zbrani podatki kažejo, da se virus najhitreje širi naprej
med zaposlenimi v zdravstvu in v šolstvu.
Najbolj pa od včeraj zbode v oči dejstvo, da je med včeraj obolelimi
tudi kar nekaj zdravstvenih delavcev iz bolnišnice v Topolščici.
Na vseh ravneh, te dni opozarjamo, da se razmere v bolnišnicah
približujejo kritični točki. Podatki za včeraj žal to ponovno potrjujejo.
Več pa o distribuciji včerajšnjih okužb v tem trenutku težko povemo,
saj je epidemiološko obdelan še zelo majhen, premajhen delež okužb.
Zdaj pa bi vam rad predstavil tri grafe, ki pravzaprav ponazarjajo,
kaj se dogaja pri nas. Na tem grafu imamo orisano tudi
včerajšnje število 363. Kot rečeno, dan pred tem smo imeli najvišje
število. Ta majhen padec seveda si lahko poskušamo razložiti
tako ali drugače, ampak ni mogoče zdaj zaključiti, ali smo dosegli
vrh in se bo zadeva začela umirjati.
Če pa preračunamo ta naš današnji rezultat na incidenco,
na število okuženih na 100.000 prebivalcev v zadnjih dveh tednih,
je današnje število 136,94. Mirno lahko rečemo 137.
Torej smo že zelo blizu tistega mejnika 140, ki ste ga videli
v našem načrtu. No, in če zdaj pogledamo še distribucijo
porazdelitve po posameznih regijah, vidimo, da je največja okuženost
glede na število prebivalcev še vedno na Koroškem.
Tam je število 240 na 100.000 prebivalcev.
Potem je na drugem mestu zasavska, potem gorenjska,
potem pa pride na vrsto osrednje slovenska in savinjska regija.
To so deli Slovenije, kjer je okužba najmočnejša.
Mislim, da je to zadnji graf? Ja.
Enega še nalagajo, bomo to pogledali potem v nadaljevanju.
Že večkrat smo na naših novinarskih konferencah poudarili,
da bodo ukrepi in priporočila uspešni le, če se jih bomo dosledno držali.
Razmere se žal še zaostrujejo. Glede na izkušnje iz prvega vala
lahko pričakujemo, da se bodo razmere v bolnišnicah vsaj še nekaj časa
slabšale, preden bo prišlo do izboljšanja.
Obrnitev krivulje navzdol lahko pričakujemo le,
če se bomo držali ukrepov in vseh priporočil.
Zato vnovič poziv vsem, držimo se priporočil in ukrepov.
Nosimo masko, kjer je to potrebno, saj tako zaščitimo sebe in druge.
Upoštevajmo medsebojno razdaljo, če slednje ni mogoče zagotoviti,
si preventivno nadenimo masko.
Bodimo zgled tudi ali pa predvsem našim najmlajšim
in naj maska ne bo tabu. Skrbimo za higieno rok in kašlja,
prilagodimo svoje obveznosti, druženje in vse opravke
novim razmeram. In pa predvsem zaupajmo epidemiologom
in zdravnikom, ki pravijo, da virus ni izmišljotina.
Njihove pozive k odgovornemu ravnanju vzemimo resno in jim tudi
z uporabo aplikacije Ostani zdrav pomagajmo pri njihovem vsakodnevnem
izredno napornem in odgovornem delu.
Na včerajšnji seji se je vlada seznanila tudi s poročilom
Zdravstvenega inšpektorata Republike Slovenije v zvezi
z nadzorom bolezni. Danes je zato z nami inšpektorica, magistra
Deana Potza, ki nam bo poročilo, predvsem pa njihovo delo
in ugotovitve, tudi predstavila.
Poročilo o nadzorih zdravstvenega inšpektorata od izbruha in epidemije
dalje govori o zelo velikem številu inšpekcijskih nadzorov,
zato vas prosim za predstavitev. Hvala lepa.
Dober dan.
Od izbruha epidemije dalje je zdravstveni inšpektorat opravil
skupno 47.100 inšpekcijskih nadzorov. Od tega na področju nalezljivih
bolezni 40.600, na ostalih področjih iz delokroga inšpektorata pa 6.500.
Izrečeno je bilo preko 4.900 prekrškovnih sankcij
v skupni vrednosti več kot 1.100.000 evrov.
Od tega je bilo na področju nalezljivih bolezni izrečenih
preko 4.500 prekrškovnih sankcij v skupni vrednosti 830.000 evrov.
V primerjavi z letom 2019 se je število inšpekcijskih nadzorov
na področju nalezljivih bolezni povečalo za skoraj desetkrat.
V celotnem lanskem letu je bilo namreč na tem področju
opravljenih 4.480 nadzorov.
Seveda nadaljujejo tudi z nadzorom spoštovanja vročenih odločb
o odrejeni karanteni. Skupno število teh nadzorov od dne 4. 7. 2020,
ko je bilo urejeno neposredno vročanje odločb na meji,
se bliža 25.000. Kršiteljem pa so bile izrečene globe v skupni višini
skoraj 102.000 evrov.
Zdravstveni inšpektorat je sicer pristojen za nadzor nad spoštovanjem
odlokov vlade v povezavi z nalezljivo boleznijo covid-19,
tako smo od izbruha epidemije do vključno 8. 10. 2020 opravili
6.900 nadzorov. Od tega je bilo 3.900 nadzorov gostinstva,
1.700 nadzorov trgovin, 370 nadzorov prireditev,
ostalo pa so bili nadzori v objektih higienske nege,
se pravi v frizerskih in kozmetičnih salonih,
na kopališčih in v ostalih javnih objektih, kot so muzeji,
pošte banke in podobno.
Izrečenih je bil 86 prekrškovnih sankcij v skupni vrednosti
88.400 evrov zaradi nespoštovanja priporočil NIJZ-ja
pri opravljanju dejavnosti.
Od 4. 9. 2020 dalje, ko je začel veljati odlok, ki je določil
obvezno nošenje zaščitnih mask v zaprtih javnih prostorih,
je bilo izrečenih 117 glob fizičnim osebam zaradi neuporabe
teh mask v skupni vrednosti blizu 43.000 evrov.
Aktivno se izvaja nadzor nad prireditvami in javnimi zbiranji,
ki so bila izvedena na javnih krajih in v gostinstvu.
Mi smo identificirali javna mesta, ki so namenjena izvedbi zasebnih
zabav, recimo piknikov, porok ter na teh lokacijah nadzore
tudi izvajamo. Na zasebna zemljišča in v notranjost stanovanjskih
prostorov pa inšpektorji na vstopajo.
Od marca 2020 je zdravstveni inšpektorat od policije prejel
nekaj manj kot 9.100 predlogov za uvedbo prekrška zaradi kršitev
vladnih odlokov. Od tega je zaključenih nekaj več
kot 3700 zadev, reševanje ostalih 5.400 zadev pa je zaradi drugih
prioritet trenutno začasno ustavljeno.
Z namenom preprečevanja nalezljive bolezni covid-19
bodo zdravstveni inšpektorji tudi danes v primeru izvedbe
protestnega shoda v sodelovanju s policisti nadzirali
spoštovanje omejitev zbiranja več kot 10 ljudi,
uporabo zaščitne maske na odprtem javnem prostoru
ter upoštevanje vseh higienskih navodil oziroma priporočil NIJZ-ja.
To bi bilo vse. Če so kakšna vprašanja morda?
Dober dan, Manca Turk, Svet na Kanalu A.
Prej ste rekli, da ne vstopate v zasebna stanovanja in tako naprej.
Kaj pa v primeru, recimo, da je iz ceste viden vrt,
na vrtu pa se dogaja piknik. A lahko v tem primeru ukrepate
ali ne? –V kolikor je vrt ograjen, se pravi gre za zasebni prostor,
v tem primeru ne moremo vstopiti, ker je po ustavi stanovanje
nedotakljivo po 36. členu in v zasebne prostore se ne vstopa.
Se pravi v takem primeru ne moremo ukrepati.
Koliko dela imate? Sodeč po številkah kar precej.
Koliko inšpektorjev je na terenu in koliko bi jih potrebovali
glede na situacijo? -Na zdravstvenem inšpektoratu
je zaposlenih 84 inšpektorjev, od tega jih je na terenu vsak dan
med 40 in 60, odvisno od dneva. In nekako obvladujemo situacijo,
s tem da so ostala področja z našega delokroga morda sedaj
nekoliko manj obravnavana, vendar pa vsekakor tudi so.
V tem petem svežnju protikoronskih ukrepov
je tudi ta predlog, da bi vam pomagali na terenu
redarji, policisti v smislu prav pisanja glob.
Bi bila to rešitev? -Morda bi bila rešitev,
vendar tega petega svežnja ne morem komentirati, ker še ni sprejet.
Hvala.
Staša Lozar, Pop TV. Zdaj od včeraj na danes
so strožje omejitve. Mene zanima, ali imate že kakšne številke,
koliko je bilo tekom današnjega dneva kršitev, prav v bistvu
od včerajšnjega odloka. -Ne, teh številk žal nimam,
je še prezgodaj. Ker kot veste, je odlok začel veljati danes
od polnoči, tako da žal nimamo še niti povratnih informacij
s terena. Tako da bo več znanega v naslednjem tednu.
Kup različnih dogodkov ostaja, saj najbrž z dovoljenjem NIJZ-ja,
ampak kako vi izbirate te dogodke, kamor boste dejansko šli?
Ali greste samo na prijavo, mislim glede na število?
Mi imamo seznam teh dogodkov in se potem odločimo v skladu
z načrtom dela, seveda pa tudi na prijave se odzivamo.
Tako kot sem prej rekla. Imamo identificirane kraje,
kjer so zasebna zbiranja. Tudi poroke in ostali dogodki
so običajno napovedani. Imamo tudi seznam dogodkov,
za katere je bilo pridobljeno pozitivno mnenje NIJZ-ja
in na osnovi tega se potem določi, katere dogodke se bo nadziralo.
Kaj pa trgovina in gostinci? -Enako.
Saj se ve, kje ti lokali so, tako da inšpektorji v skladu
z načrtom dela, tedenskim, mesečnim obiskujejo različne lokacije,
tako da poskušamo pokriti čim širše področje. -Kaj pa, vam ljudje kaj
javljajo, recimo pošiljajo kakšne slike, mislim, tako, kaj ...
Tudi se zgodi, prijave so različne, tako teksti kot slike,
prijave prihajajo na elektronski naslov v glavnem, ljudje tudi
pokličejo in na prijave se odzivamo. -Mene še zanima, kaj so tisti
tipični, recimo če govoriva o uporabi maske, izgovori,
ko inšpektor nekoga opozori, glejte, ne držite se; kaj so tisti
prvi odzivi te osebe? -Največkrat, da je nekdo masko
pozabil. V tem primeru, če jo potem nadane, se ga samo
opozori, se globe načeloma ne izreče, so pa seveda, prihaja
na terenu do težav, ko nekdo ne želi nositi maske, ker je proti temu,
občasno inšpektorji doživljajo razne verbalne napade,
žalitve, vendar to spada k vsakdanjemu delu. Je pa tega,
torej, se pojavlja, ni pa zaenkrat še problematično. -Kaj potem
v takem primeru naredite? Ne vem, pokličete policijo,
da policija urgira? -Vedno imamo, če se nekdo ne želi identificirati
z osebnim dokumentom, imamo vedno možnost poklicati
policijo, ki potem pomaga naprej pri izvedbi postopka.
Še kakšno vprašanje morda? Potem pa hvala lepa.
Hvala lepa za vašo predstavitev. So še kaka druga vprašanja?
Imamo tudi dve pisni vprašanji, ampak prej najprej v živo. Prosim.
Mene samo zanima glede na stisko v slovenskih bolnišnicah,
čakamo, kaj bo s to Topolšico. In v bistvu, zdaj po mojih
informacijah naj bi se že danes na Ministrstvu za zdravje nekako
dobila neka skupina, ki bo preučila, kdaj se bo to zgodilo,
ampak v bistvu teh 14 dni, ko naj bi tam bolnica nastala,
se izteka. Danes ste pa še omenili, da je ogromno okužb.
Kako daleč je v bistvu center, covid bolnišnica tam?
Se opravičujem, ne morem odgovoriti na to vprašanje,
gre za izrazito strokovno vprašanje v pristojnosti Ministrstva
za zdravje in verjamem, da bo minister odločitve in realnost
teh pričakovanj ocenil brž, ko bo to mogoče. Morda bo to
mogoče že danes po seji Sveta za nacionalno varnost,
ker verjamem, da bo to vprašanje zastavljeno tudi tam.
Pozdravljeni, Maja Hrvatin iz športnega uredništva Televizije
Slovenija. Mene pa zanima glede na včerajšnjo nekako,
to, da je NIJZ nakazal, da bo teh izdanih odločb o karantenah vedno
manj zaradi težje sledljivosti in pozivov športnih kolektivov,
da naj se nekako uveljavi drugačna praksa v kolektivih
glede na okužene posameznike, me zanima, ali je mogoče vlada
razmišljala o tem, ali katerokoli ministrstvo, ali ste to mogoče
celo vključili v ta peti protikoronski sveženj, da bi se
te karantene v moštvenih športih na nek drugačen način
urejale? -Torej, to je zelo zahtevno vprašanje, imamo pa
zelo jasne mednarodne prakse. Če spomnim na Giro d'Italia,
pardon, oprostite, Tour de France, kjer sta naša dva tekmovalca
dosegla prvo in drugo mesto, vsaka ekipa, ki je imela na kateri
koli etapi v svoji sestavi pozitivnega tekmovalca, je bila
izločena iz nadaljnjega tekmovanja. Torej, zdravje je
na prvem mestu. Razumem, da je pri športnikih, posebej
pri kolektivnih športih veliko pričakovanje, na drugi strani
pa strašno razočaranje, ko gre za, tako kot sem jaz
dobil nekatera vprašanja, za kolektivno kaznovanje.
Pa ne gre za to. Za zdravje gre. In tukaj moramo to bolezen
zajeziti. Posamezne športne panoge tega ne želijo razumeti,
ampak dlje kot se razširi virus, bolj odločni moramo biti
pri zajezitvenih ukrepih. Torej, odločitev v zvezi s tem
je v pristojnosti Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
Na tem bodo vztrajali, tako kot so zelo jasno povedali,
da tudi za Olimpijski komite in njihove prireditve ne more biti
izjem, tako velja tudi za športne panoge in športne kolektive.
Če bi prišlo do kake spremembe, verjamem, da bo Nacionalni
inštitut za javno zdravje prvi sporočil, da je do spremembe
prišlo. -Samo, če smem z dvema podvprašanjema odzvati.
Slovenska praksa je drugačna od prakse v evropskih državah.
V vseh evropskih državah iz ekipe izločijo posameznika, ki je okužen,
ostali tekmovalci ob predloženem negativnem testu s trenažnim
procesom nadaljujejo. Torej, Slovenija je tukaj drugačna
od vseh ostalih evropskih držav. Drugo podvprašanje je pa,
NIJZ je včeraj povedal, da oni svoje stališče imajo,
vendar je tukaj družba tista oziroma vlada tista, ki bo morala
odločiti drugače. Zanima me, če je vlada sploh razmišljala
o kaki drugačni odločitvi? Hvala. -Torej, vaše vprašanje
je bilo zastavljeno drugače. Ali bo vlada povozila stroko,
ki jo predstavlja NIJZ. Odgovora na to vprašanje nimam,
ampak če bi prišlo do kakršne koli drugačne odločitve, bi ta
odločitev bila sprejeta v dogovoru s stroko. Je še kako
vprašanje? Če ne, potem poskušam odgovoriti še na dve vprašanji,
ki sta prišli v pisni obliki. Ministrstvo za zdravje je nedavno,
minister za zdravje, oprostite, je nedavno povedal, da je zgornja
meja ob izkoriščenju vseh kapacitet okrog 4000 testov na dan.
To število smo že skoraj dosegli, ali jo je mogoče še povečati,
glede na to, da se število okužb povečuje? Je težava v kadrih,
v kapacitetah laboratorijev ali v reagentih? V tem trenutku
težav v zvezi s tem ni. Reagenti so v zadostni količini,
tudi naprave, oprema je, tudi nočne izmene v laboratorijih
zdaj že delujejo, tako da kar se tega tiče se Slovenija pripravlja
tudi še na večji obseg testiranja. Ampak stvari se dogajajo postopoma.
Se je dogajalo, da je opolnoči še vedno ostalo nekaj testov
iz prejšnjega dne, ampak odkar so nočne izmene, so do jutra vsi
od prejšnjega dne vključeni v skupni seštevek, tako da zaostanka
ni več in imamo zelo realne predstave, koliko od tistih,
ki so bili testirani včeraj, je bilo okuženih. Torej, to je
natančna številka in če bo brisov več, če bo testov več, bo tudi to
sprocesirano do jutranjih ur, takrat, ko se uradno objavljajo
številke. Se pa vedno še preveri natančno, če se je slučajno kje
zgodilo, da je bila kaka oseba testirana dvakrat, da se število
na eni strani oseb, ki so bile testirane in število oseb in testov,
ki so bili pozitivni, zreducira, v primeru, če gre za eno in isto
osebo. Zato se včasih zgodi, da je kakšen več ali kakšen manj
na koncu. Torej, to je bil odgovor na vprašanje Sarah
Neubauer, TV Slovenija. Potem pa imamo vprašanje
novinarke TV Slovenija Rajke Pupovac. Prosila bi vas, če lahko
komentirate novo delo epidemiologov, ki ne zmorejo več poiskati vseh
stikov, ker bo manj odločb, karanten, bodo ljudje morali
ravnati še bolj preventivno; ali je to realno glede na dozdajšnje
izkušnje z nespoštovanjem karanten, nošenjem mask,
druženji in podobno? Kaj bi to lahko pomenilo za širjenje okužb?
Preden odgovorim na to vprašanje, bi najprej pohvalil ogromno večino
ljudi, ki se teh omejitev drži. Ampak kot je bilo že parkrat
povedano. Ključno je, da se tega res držimo vsi in moramo se
potruditi, ker skupaj te stvari zmoremo in kot ste slišali včeraj
ob sporočilu iz Nacionalnega inštituta za javno zdravje,
tako velikega števila, predvsem pa še povečanega števila
ni mogoče sprocesirati. Kajti če ima okužena oseba
ogromno število stikov, potem se s to osebo zelo dolgo
časa ukvarjajo epidemiologi in potem v vmesnem času
pri drugih ta preiskava oziroma anketa ne poteka in je potem
nemogoče njihove stike, posebej tam, kjer stiki so,
kjer so lahko identificirati, pravočasno obvestiti.
Tukaj so na delu pravzaprav tri stvari. Prvič zelo omejene
kapacitete. Nacionalni inštitut za javno zdravje bo vprašalnik,
po katerem delajo celoten postopek, prilagodil krajšim
časovnim nišam, ki jih imajo na voljo. Skratka, vprašalnik bo
krajši, ne bodo več mogli izprašati tako natančno, kot so
to delali doslej. Drugič, vsak, ki je pozitiven, bi moral
vendarle poskušati v svojem spominu najti obraze, imena tistih,
s katerimi se je srečeval v zadnjih dneh in jih obvestiti,
če slučajno epidemiologom tega ni povedal. Skratka, vsak
od nas, ki bi lahko bili ali pa bomo kdaj okuženi,
bi lahko s tem storili več. In tretjič, to, kar ponavljam vsak
dan. Aplikacija #OstaniZdrav je najboljši pripomoček. Mene vsak
dan večkrat opozori, da še nisem srečal nikogar, ampak takrat,
ko me bo opozoril, da sem srečal nekoga, bo pač pomenilo,
da se bom zdrznil, da bom veliko bolj pozoren, da bom bolj
pazil v naslednjih dneh, da ne pride do okužbe.
Ampak aplikacija deluje samo, če jo imamo naloženo in če
v trenutku, ko zbolimo, vnesemo svojo kodo, ki opozori vse telefone,
s katerimi se je moj telefon na blizu in za kar nekaj časa
srečeval v zadnjih dneh, da je bil v stiku s pozitivnim
telefonom. Torej, to so tista opozorila in zato bom ponovil
tisto, kar sem tukaj že povedal. Če ena Finska zmore pet milijonov
uporabnikov te aplikacije, ne vem, zakaj mi ne bi zmogli
doseči prvega milijona v relativno kratkem času, zdaj, ko se razmere
tako slabšajo. Na drugi strani pa je še en problem in to je problem
izgorelosti ljudi. Jaz se srečujem z epidemiologi in preprosto
ugotavljam, da so zelo, zelo preobremenjeni in tudi izgoreli.
In iz teh razlogov se mi zdi, da je potrebno manifestirati to
našo solidarnost in pravzaprav z našim preventivnim ravnanjem
onemogočiti situacijo, ko se nam bo epidemiološka
poizvedovalna služba lahko prepolovila. To je zelo zahtevno
delo, tudi ljudje zelo različno reagirajo, se različno odzovejo,
zato tudi, da spomnim na to znamenje,
jutri je dan duševnega zdravja in v času te epidemije so duševne
stiske veliko težje, so veliko bolj pogoste in če želimo biti učinkoviti
pri zoperstavljanju tem dodatnim pritiskom, potem mora vsak od nas
storiti kaj več za to, da ljudje ne bodo še bolj pregorevali,
kot se nam je to do zdaj že dogajalo. Virus se ne bo ustavil
čez noč, to bo trajalo še tedne in mesece, nikogar ne strašim,
nikomur ne grozim, samo pripovedujem o tem,
da si moramo vzeti tudi predah zase, če želimo v tem plesu z virusom
ostati tudi kolikor toliko normalni. Če ni drugih vprašanj,
potem vsem hvala za danes, naj bo vikend lep, sobota naj bi
bila lepa in topla, izkoristimo jo, a ob tem ne pozabimo,
da je letošnja jesen drugačna od prejšnjih, da smo soočeni
z virusom, ki ga še vedno spoznavamo in da je prav
odgovorno ravnanje vseh ključ do obvladovanja virusa.
Zdaj pa, preden vam rečem dokončno nasvidenje, mislim,
da sta vmes priletela še dva grafa. Sta? Potem pa poglejmo
za konec še tole. Naša soseda Italija je v tem
trenutku v boljšem stanju kot vse naše druge sosede.
Število na novo odkritih okužb v posameznem dnevu v Italiji.
Italija je imela tam 1500, 2000, 2500, zadnji rezultat je
3677 okužb v enem dnevu. Je veliko večja država kot naša,
torej 60 milijonov plus, ampak tudi njim zdaj nenadoma
zelo hitro raste. Lahko pogledamo. Še vedno so v veliko boljšem
stanju kot pri nas, imajo incidenco 52 okuženih na 100.000 prebivalcev
v zadnjih dveh tednih, ampak ne glede na to so se
odločili, da je treba zadeve zamejiti na samem začetku
in od tu je potem treba upoštevati to njihovo odločitev, maske povsod,
cel dan, tudi otroci. Mi tega ukrepa nimamo predvidenega
v tem trenutku, ampak samo opozorilo, Italija je ogromno
pretrpela na pomlad in zato se je iz tega tudi veliko naučila.
Da se nam ne bi zgodila Italija na pomlad, moramo zdaj sami
storiti več. Zato še enkrat, lep vikend, pazite nase, skupaj
zmoremo in na svidenje.