Spoštovani predsednik vlade, ministrice in ministri in celotna
ekipa, ki danes obiskuje Koroško, tudi v imenu Koroške gospodarske
zbornice in koroškega gospodarstva in v svojem imenu se vam prisrčno
zahvaljujemo za današnji obisk tukaj na Koroškem, za skrb, ki jo
imate za to, da se decentralizirana Slovenija pospešeno razvija,
in mislim, da Koroška z ustvarjenimi 2,3 mrd. prometa in več kot polovico
tega izvoza predstavlja danes samo 2,2 % skupnega kolača
slovenskega, od turizma s 130.000 nočitvami predstavljamo
komaj 1 % slovenskega turizma. Verjamem, da bomo s 3. razvojno osjo
in pa s pospešenim razvojem, ki ga bomo deležni
v naslednjem obdobju, dohiteli ta vlak zaostanka in da bomo
parirali tudi naprej konkurenčnejšim regijam in državam.
Zato si seveda želimo tega sodelovanja naprej in ta obisk,
ki ste ga naredili, ta skedenj naših koroških podjetij
in pa vseh inštitucij, mislim, da je pravilno, da gremo z roko v roki,
se zdaj tudi sistemsko lotimo teh stvari. Danes sem bil prisoten
na treh dogodkih in moram reči, da sem po dolgem času vesel,
da smo konkretni. Bil sem najprej z ministrom za infrastrukturo
in tema je bila seveda cesta na Kope. Prepričan sem, da smo se danes
zmenili nekaj dobrega, in bi bil prav vesel, če bi minister to tudi
potrdil danes, da smo se zmenili, da bomo v naslednjih dveh letih
dokončali to cesto na Kope, ki se kot jara kača vleče
že od leta 2006. V času prav vlade Janeza Janše
smo dobili prvo subvencijo na Kopah za sedežnico Kaštivnik
in potem drugo in mislim, da je zdaj ta infrastrukturni projekt
ključnega pomena za nadaljnji razvoj, kajti imamo pripravljenih ogromno
projektov, s katerimi bomo lahko parirali tudi na ta sredstva,
ki bodo sedaj na razpolago. Koroško gospodarstvo si želi razvoja
in definitivno tudi mi kot zbornica želimo biti tukaj vezni člen
med vlado in pa med podjetji, da bomo določene procese
še lažje debirokratizirali in pripeljali do tega,
da bomo podjetnikom in SP-jem čim bolj prijazni.
Temu tudi mislim, da ta obisk je samo začetek boljšega nadaljevanja,
potem da nas bo obiskal še kakšen minister. Pa ni potrebno,
da samo minister; državni sekretar ali pa kak direktor direktorata,
ki lahko tudi z našo pomočjo, preko zbornice in vezi do podjetij
naredimo kakšno skupno okroglo mizo, kako se lotiti
teh projektov, kjer lahko dobimo subvencije, kjer lahko dobimo
sredstva za razvoj, s katerim bomo bolj konkurenčni in s katerim bomo
tudi mi s tretjo razvojno osjo in z vsemi temi zadevami
potem lažje konkurirali slovenskemu in pa drugemu gospodarstvu.
Potem bi se opredelil še predvsem na okroglo mizo
oziroma na temo turizem, ki smo jo danes imeli.
Turizem je ena velika priložnost Koroške glede na to, da trenutno
ustvarjamo 1 % slovenskih nočitev, avstrijska Koroška pa skoraj toliko
nočitev kot Slovenija, mislim, da je tukaj, vidite, ko ste danes
obiskali Koroško, da je pa Koroška tudi pravi biser in tudi tukaj
bodo potrebna velika vlaganja in veliko razumevanja,
predvsem pa veliko sodelovanja. Tukaj gre predvsem tudi s strani
Ministrstva za okolje in prostor za potrebno razumevanje.
Mi smo se z določenimi okoljevarstvenimi soglasji borili
po osem, deset let, da smo prišli do enega okoljevarstvenega soglasja
za sedežnico pa za infrastrukturne projekte in jaz mislim, da če tukaj
ne bomo skrajšali postopkov, če tukaj ne bomo našli pravih poti
do realizacije, potem bomo zamudili tudi marsikateri vlak za subvencijo
za ta sredstva, ki zdaj prihajajo. Tako da verjamem, da bomo dobro
sodelovali in v imenu koroškega gospodarstva se vam še enkrat
zahvaljujem za obisk danes tukaj in verjamem, da ni zadnji
v vašem mandatu. -Ja, hvala lepa.
Zdaj bi naredili serijo odgovorov, potem bomo pa naredili še en krog
za vprašanja ali sugestije, če bo še interes.
Največ vprašanj se je nanašalo na ministra za okolje in prostor
pa ministra za infrastrukturo, tako da bi najprej njima dal besedo,
gospodu Vizjaku in gospodu Vrtovcu.
Saj sta si zapisala, lahko pa ponovim.
Postopki umeščanja v prostor in vse ostalo. Prosim.
Hvala, predsednik, smo si zapisali, smo vajeni tega.
Tako da ja, spoštovani, hvala lepa za ta vprašanja, te pobude.
Tudi sam sem deloval na področju gospodarstva
pa tudi z ene in z druge strani vem, s kakšnimi problemi se soočate,
zato mi je bila tudi ta funkcija izziv in v javni obravnavi je
nov ZUreP oziroma ZUreP-3, zakon o urejanju prostora tri,
katerega ambicija je prav to, kar ste tudi trije izpostavili
oziroma dva, tako župan Rožen kot tudi predstavnik
gospodarske zbornice. Namreč, v tem zakonu gre
za pomembno spremembo v pristopu izdelave
prostorskih izvedbenih aktov; tako državnih prostorskih načrtov,
občinskih prostorskih načrtov in občinskih podrobnih
prostorskih načrtov. Prosim vas, preberite si jih, ta zakon je
v javni obravnavi že približno 14 dni pa bo še 14 dni.
Gre pravzaprav za drug koncept, kako te prostorske izvedbene akte
narediti, da bo prej prišlo. Jaz ne bom danes izgubljal časa
in to razlagal tu, ampak zavedamo se teh problemov, predolgotrajnih
postopkov in zato smo pripravili tudi nove rešitve, ki so zdaj
javno objavljene že in jaz upam, da bodo najkasneje nekje januarja,
februarja tudi sprejete, ker mora iti zadeva seveda še preko vlade
in Državnega zbora.
Gospod Tasić je spraševal glede umeščanja v prostor
tretje razvojne osi. Kadar so takšni projekti,
kot so infrastrukturni projekti, ministrstvo zgolj
postopek pelje, pri čemer vse strokovne podlage
oziroma vso dokumentacijo pripravlja pristojno Ministrstvo
za infrastrukturo. Glede teh konkretnih delov, se pravi,
odsek tri, Slovenj Gradec jug - Dravograd z obvoznicami,
je državni prostorski načrt v fazi dopolnitve osnutka,
upoštevajoč spremenjene rešitve in bo potrebna še ena javna
razgrnitev. To je seveda stvar pripravljavca dokumentacije,
v tem primeru je to Dars, če se ne motim. In podobno je
tudi pri odseku 4, Otiški vrh, meja z Republiko Avstrijo na Holmcu,
ki je v fazi izdelave strokovnih podlag in študij variant
z utemeljitvijo, tako da to verjamem, da bo izdelano
in potem gre ta stvar naprej, tako da hočem povedati,
tu je neko sožitje med tistim nosilcem projekta in nami,
ki peljemo postopek, in je rešitev v sodelovanju in ažurnosti obeh.
Tu se bomo maksimalno potrudili, ker je to prva prioriteta
ali pa ena izmed pomembnih prioritet te vlade in posledično
bomo seveda tudi tu naredili vse, kar se da. Bi pa samo še odgovoril,
ker to jaz mislim, da je to, razen še ena stvar,
ki jo je izpostavil spoštovani podjetnik in je opozoril
na poseljenost podeželja oziroma možnost gradnje
mladim družinam na odročnih krajih.
Ja, jaz sem na ministrstvu na tem delal, kajti pripravlja se
dolgoročna strategija razvoja, dolgoročna prostorska strategija
Republike Slovenije, ki je bila že javno razgrnjena,
bila je že cela kopica nekih delavnic po Sloveniji
in rezultat tega je bil, da je bila to navadna katastrofa.
Ta dokument. Ki pravzaprav ne daje pozornosti poselitvi
ob mejah in opremljenosti teh obmejnih delov z javnimi
institucijami, službami, servisom. Ne omogoča razvoja podeželja
v smislu gradnje na podeželju in obravnava neke ravni mest,
ki so se jih spet nekateri izmislili. Skratka, strategija prostorskega
razvoja Republike Slovenije bo šla v smeri decentralizacije,
bo šla v smeri 14 pokrajin in pokrajinskih središč.
Jaz mislim, da imate tu na Koroškem po nekem pristopu
enako rešitev, kot je to v Zasavju in Posavju,
v tako imenovanih somestjih, kjer se razvija policentrično
tri mesta in je to nek nosilec in steber regije.
Še posebej bomo pa dali pozornost pri dodatni možnosti
ohranjanja poselitve na podeželju in v obmejnih krajih v tej državi.
Tako da delimo stališče z vami in zaradi tega seveda, ko pravite ...
Jaz bi tam moral zamenjati vse, ne samo šefa, da bi to naredil,
tako da jaz to pišem na koncu dneva, ker pač ti ljudje,
ki živijo v Fužinah v blokih, tega ne razumejo.
Mora biti še ministrstvo za kmetijstvo zraven.
To je to, izvoli.
Najlepša hvala in hvala za vsa vprašanja ter udeležbo.
Tretja razvojna os, je kar nekaj vprašanj na to temo,
nehvaležno je pa napovedovati, kdaj bo konec, glede na to,
kakšno zakonodajo imamo tudi s področja javnega naročanja
in da se določeni postopki javnega naročila lahko vlečejo
tudi več kot eno leto z vsemi pritožbami. Po prvotnem planu
je imel najprej Dars časovnico in jaz upam, da se je bo držal,
kar se tiče Slovenj Gradec - Velenje 2024,
s tem, da se zamika tudi zaradi pritožbe civilne iniciative
na začetku tega leta na izdano gradbeno dovoljenje
ter vseh ostalih pritožb, ki so bile že pred tem.
Kar se tiče celotne časovnice avtoceste Koper - Šentilj,
se pravi tega dela proti Slovenj - Gradcu,
torej prvi in drugi odsek, je predvidena časovnica Darsa 2026.
Torej, ta del, za katerega sem bil vprašan,
2024, če ne bo pritožb, ki bi pomenile enormno zamudo;
bodisi pri javnem naročanju ali pri izdaji kateregakoli drugega
soglasja. Tukaj je res specifična situacija, naj pa povem to,
da naslednje leto bo prva lopata ne samo v Šaleški dolini,
ampak tudi na Koroškem. Predvidoma je to projekt Jenina,
ki ga že vodimo, javno naročilo je v teku, smo pred drugo fazo
javnega naročila, torej samo še cena. Vzporedno pa vodimo še;
vodi Dars oziroma Ministrstvo za okolje in prostor,
Dars je to predložil, vlogo, gradbeno dovoljenje.
Jaz računam, da bomo to pridobili v roku pol leta.
Kajne, Andrej, približno? In potem bomo tudi na Koroškem
še formalno prvo lopato zasadili in bosta prva pa druga etapa
drugega odseka v teku. Še ena stvar.
Vzporedno s tretjo razvojno osjo je pomembna tudi umestitev
obvoznic, kajti tretja razvojna os, da je zgrajena in nimamo obvoznic,
za Slovenj Gradec pomeni kolaps celotnega sistema.
To obvoznico v celoti vodi DRSI. Naj povem, da tudi danes smo se
pogovarjali na občini; umeščenost obvoznice ni odvisna od nas.
Jaz podpiram željo lokalne skupnosti, da je to ta južna obvoznica,
kar smo se tudi danes pogovarjali. Gre pa to tudi po delu kmetijskih
zemljišč, tako da je tukaj potrebno pridobiti še vsa soglasja
tudi s strani drugih udeležencev, zlasti Ministrstva za kmetijstvo,
druge stvari, DRSV in tako naprej, z zagotovili, da so zagotovljene,
torej da je podlaga, da to bo. Potem je tukaj pomembna obvoznica
tudi Dravograd, zato smo se z županjo prej na hitro pogovorili,
da ta celoten postopek bo vodil DARS, kajti gre za zajetno finančno breme,
in kot je bilo že v preteklosti govorjeno, bo vodil DARS.
Potem bomo šli morda po sklopu, da bo vzdrževal DRSI in tako naprej,
so opcije sodelovanja. To pa pomeni, če bo DARS vodil
postopek, bo to potem cestninska obvoznica - vsaj za tovornjake
govorim, za tovornjake - kajti sicer bo DARS padel v sektor države.
Glede obvoznice Ravne; konec leta je predvidoma ta trasa
Dravograd - Holmec, bo izbrana, ker na razpolago je samo ena
varianta, ampak postopek moramo peljati, da gre na študijo variant.
Trasa bo izbrana. In takrat, ko bo trasa izbrana,
bo lahko tudi občina umestila potem obvozno cesto
oziroma hkrati obvozno cesto in hkrati dovozno cesto
na to novo hitro cesto. Do konca leta ima časovnico
DARS že pripravljeno, da bo ta študija variant formalno zaključena.
Še to, glede elektrike. Jaz bom to preveril.
Glede moči elektrike in tako naprej, pa vam potem po telefonu sporočim,
kaj to pomeni in kakšne so optimalne stvari, da lahko to
izboljšamo, zaradi tega, ker je pomembno za gospodarstvo.
Glede cest. V celoti se strinjam z vami, ceste so v slabem stanju.
Danes sem govoril o tem s petimi župani. Že vmes vem,
da vi govorite z mojimi predstavniki z DRSI. V nadaljevanju se bom
še z vsemi vami sestal zaradi tega, ker je potrebno marsikje narediti
preplastitve, celovite rekonstrukcije. Zlasti smo danes
govorili proti Črni. Tam se vodijo določeni projekti. Mežica, Prevalje.
To smo vse danes razčistili in šli korak po koraku, kaj narediti.
Naj pa poudarim eno stvar. Da prvič v zgodovini Republike
Slovenije ima proračun Ministrstva za infrastrukturo za leto 2021
kljub krizi proračun, vreden čez milijardo evrov.
Kaj to pomeni? To pomeni, da ta vlada misli resno z razvojem
podeželja, ne pa samo govoriti o tem, kako je pomembna
decentralizacija. In največ denarja Ministrstva za infrastrukturo gre
prav v razvoj cestne infrastrukture in v razvoj železnic.
Veliko tega denarja morda bo šlo v naslednjem letu tudi na Koroško
in v koroške ceste, da bodo končno bile dostojanstvene, človeka vredne.
Še glede Kop. To drži, jaz imam tukaj zapisan celoten postopek,
katera dela so še previdena. Tukaj je ocenjena vrednost
četrte etape skoraj milijon evrov, razpisna dokumentacija
je v pripravi, zagotovljena bodo tudi finančna sredstva.
Kot sem rekel, s proračunom. In potem je še tretja etapa,
začetek gradnje, podpis pogodbe. Vrednost je skoraj pol mio. evrov.
Pogodba je v podpisu in do leta 2022 je do vašega smučišča
cesta lahko celotno prenovljena in tudi podana v uporabo.
Ker smo pa ravno pri smučišču.
Vlada je oziroma jaz sem podpisal določene anekse v preteklih mesecih
za razvoj žičnic in žičniške infrastrukture, kajti sta bili
res v slabem stanju, kajti pol zime smo vam odpeljali.
Se pravi, to je v teku. Pomemben zakon na vladi
pa bo naslednji teden, kar sem vam tudi omenil,
pa zdaj omenjam še javno; ko je zakon res v pomoč
razvoju žičničarskega turizma. In bo to celovit zakon,
na katerega čakate, se mi zdi, da že enih 15, 20 let.
Takoj po koronakrizi v maju mesecu smo šli v pripravo tega zakona,
ki naslavlja vaše težave.
Hvala. Mogoče še odgovor na vprašanje, kdaj bo tretja os
do konca zgrajena. To mislim, da je bilo tudi vprašanje.
Ja. Če ne bo pritožb, se pravi, ta odsek Velenje - Slovenj Gradec
2024, Šentrupert, kar je Šentrupert pa ta del še dodatno, 2026.
Časovnica od Slovenj Gradca, zlasti pa od Dravograda do Holmca
pa še ni pripravljena niti s strani DARS-a,
zato ker še ni umeščena v prostor. Ta tretji del ni umeščen,
četrti del je pa še v študiji variant.
Ampak delamo vse na tem, da bodo ti postopki,
ki zdaj terjajo leta za to, da se nek krajši odsek umesti
v prostor, bistveno skrajšani. Bistveno. Če tega ne naredimo,
potem tudi vsa ta evropska sredstva, ki so na voljo, v določenem delu
ne bodo počrpana, tako da se tudi tega zavedamo.
Minister Černač, veliko vprašanj je glede evropskih sredstev.
Ja, hvala lepa. Lep pozdrav vsem tudi z moje strani.
V bistvu sem dobil vprašanja od župana občine Ravne na Koroškem
gospoda Tomaža Rožena glede tega, kakšen bo sistem izvajanja
kohezijske politike v naslednji finančni perspektivi, ali bo tak,
kot je bil v sedanji 2014-2020 na podlagi dogovorov, ali tak,
kot je bil v obdobju 2007-2013 na podlagi kvot.
Mi poznamo prednosti in slabosti enega in drugega sistema.
Če se pogovarjam z župani, mi večina pravi, da je bil sistem
kvot boljši, kot je sedanji sistem, če se pogovarjam z uradniki,
mi pravijo, da je sedanji sistem boljši. Če pogledam rezultate,
lahko ugotovim, da je bilo izvajanje kohezijske politike z vidika
učinkovitosti v 2007-2013 boljše, kot je v sedanji perspektivi.
Tako da verjetno ni potrebno posebej poudarjati, kakšen bo odgovor.
Poleg tega pa bo izvajanje razbremenjeno številnih formalnosti,
ki smo jim priča danes. Koliko sredstev bo pripadalo koroški regiji?
Glede na sredstva, ki so na voljo, o katerih je govoril predsednik vlade
in glede na ta finančni okvir, ki je bil izpogajan 21. julija letos,
bodo vse regije deležne več sredstev kot v sedanji
finančni perspektivi, ker je sredstev na voljo več.
Koliko, pa je v tem trenutku za koroško regijo nemogoče
napovedati, ker se operativni programi pripravljajo
in bo njihova okvirna shema znana do konca leta,
ko naj bi bili ti programi v obliki osnutka tudi zaključeni.
Ali bodo sredstva usmerjena v javne ali tudi v zasebne
oziroma gospodarske projekte, v oboje, seveda pa bo večina
sredstev usmerjenih v javne naložbe in v podporo zasebnemu sektorju.
Hvala. Internet v Mežiški dolini, ima kdo odgovor na to vprašanje?
Prosim. -Lep pozdrav še s strani Ministrstva za kmetijstvo
in mogoče odgovor glede širokopasovnih internetnih omrežij,
ker ta razpis se objavlja na našem ministrstvu,
čeprav ga v večjem delu vodi Ministrstvo za javno upravo,
sta dve regiji, torej regija Podravje in pa Koroška nekako sodita pod
okrilje Ministrstva za kmetijstvo. Razpis je bil zaključen.
Vloga je trenutno v obravnavi in žal se je prijavil operater
samo za podravsko regijo in koroška regija ni uspela dobiti
operaterja, ki bi za njih oddal prijavo. Glede na to, da se finančna
perspektiva zaključuje in da je to bil predvidoma zadnji razpis,
je prav gotovo, da bodo sredstva ostala še na voljo, in mi smo se
dogovorili, da takoj v spomladanskem času ta razpis še enkrat ponovimo.
V vmesnem času je treba najti operaterja, mogoče pogovoriti se,
ali je mogoče ali potrebno še kakršnekoli pogoje na razpisu
spremeniti, da se to še z uredbo, s spremembo ukrepa iz naslova
programa razvoja podeželja spremeni, in sredstev bo na voljo dovolj.
Je pa res, da je razpis takšne narave, da se je potrebno prijaviti.
Operater in ne regija. Ampak je možnost,
o tem smo tudi že na razvojnem svetu govorili. In mogoče še glede
lesnopredelovalnega centra, ker je bilo to vprašanje.
Strateški načrt družbe Slovenski državni gozdovi je predvidel
štiri lesnopredelovalne centre. Mi se s tem načrtom res zatikamo
že nekaj časa, predvsem zato, ker je družba SiDG želela prednostno;
najprej sredstva vložiti v poslovno stavbo. Mi smo potem seveda
ta strateški načrt zavrnili, ni šel niti na sprejem na vlado.
Žal se je pa zataknilo pri lesnopredelovalnih centrih,
ker je bila ta študija ali pa ta podlaga v strateškem načrtu
pripravljena na takšen način, da so pri pregledu študije
rentabilnosti vsi štirje lesnopredelovalni centri
izkazovali negativen rezultat. Zato smo še enkrat vrnili
strateški načrt v ponovno pripravo in v tem trenutku je v medresorski
obravnavi in seveda računamo, da opravi to eden od lesnih centrov,
ki pa seveda mora izkazati rentabilnost že v sami študiji,
potem bo na vladi tudi potrjen in kot takšen tudi umeščen
v koroško regijo. -Hvala lepa. Še minister za javno upravo.
Hvala. Lep pozdrav vsem tudi v mojem imenu.
Malenkost bi samo dopolnil ministrstvo. Mi smo šli,
zadnje podatke smo pridobili, smo ugotovili, da stanje pokritosti
v regiji je približno 95-%, dejstvo pa je, da je v bistveno
slabšem položaju Črna na Koroškem, kjer praktično 90 % ni pokritih,
in pa Podvelka z dobrimi 50 % nepokritih.
Eno je tisto, v tistem delu, kjer razpis ni bil uspešen,
eno je pa tržni interes, ki so ga operaterji
že v preteklem obdobju izkazali. To smo zdaj pogledali številke,
zelo aktualne, Telekoma.
775 teh list, za katere je izkazal tržni interes.
Telemach 169, Dravograd 24 pa Rune SI 143,
tako da je eno to, kar je ministrica napovedala nov razpis
s pogoji, ki bodo ustrezali operaterjem, drugo pa je tudi,
da preverimo oziroma spremljamo odpravljanje teh belih lis
operaterjev, ki so izkazali tržni interes.
Če smem samo dodati glede povprečnin. Tukaj bi rekel,
sta imela tako predsednik vlade kot minister za finance zelo velik
posluh, tako da je bilo meni verjetno bistveno lažje
kot ministru za javno upravo kot kateremu ministru prej.
Tista stvar, ki je pa tudi zelo pomembna za občine,
je pa ta zakon o finančni razbremenitvi občin in tisto,
kar smo se zavezali. Torej, 64 milijonov evrov je prihranek
za občine, če izpeljemo takega, kot je predviden,
skozi parlamentarno proceduro, to je 31,5 milijona za obveznosti,
ki so jih občine izvajale, naloge, pa so v bistvu obveznosti države.
4,7 milijona evrov za občine z romskim prebivalstvom,
25,9 milijona evrov, če uresničimo - in to nameravamo -
polno višino nepovratnih sredstev za sofinanciranje, to je ta 21. člen
zakona, in potem še 1,9 milijona evrov za prevzem stroškov
gasilskega zavarovanja, to je za opremo,
ta bo obvezno prenesena na državo. Tako da je tukaj treba torej prišteti
tistim približno 80 milijonom povprečnine še 60 milijonov evrov
s tega naslova, tako da verjamem, da bo investicijski cikel v občinah
lahko zdaj pa res zaživel. Hvala.
Hvala lepa. Potem je bilo tu še vprašanje glede neplačevanja
oziroma glede tega, da morajo občine zdaj same najemati
likvidnostne kredite, ker se projekti pač ne plačujejo
po situacijah pravočasno. Kolikor vem, gre tu za projekt vodooskrbe.
Mislim, da je to evropski projekt, tako da
če ima kdo odgovor na to vprašanje, pa verjetno je še kakšen takšen,
glede na to, da je župan Slovenj Gradca omenil. Prosim.
Hvala, saj sva govorila z županom Slovenj Gradca glede tega.
Zdaj res gre za potrjevanje situacij, gre za pravzaprav to ...
Dostikrat tudi dlakocepstvo kontrolorjev na tem uradniškem
nivoju. V nekaterih primerih teče dobro, v nekaterih primerih
to ne teče. Mi smo že kar nekaj ukrepov v tem smislu sprejeli,
je pa po moji oceni razlog, zato tudi relativno slab sistem,
ki ga zdaj ne moremo spremeniti, na koncu finančne perspektive,
ker je nič koliko potrjevalcev slehernega projekta in dokler to vse
ni potrjeno, situacija ne gre naprej, se ne plača. Dela so narejena,
situacija ni plačana in rezultat je seveda ta luknja,
ki jo morajo z likvidnostnimi posojili zapirati občine,
ker smo mi samo sofinancer. Ukrepi, ki jih izvajamo,
so res na tem, da pospešimo potrjevanje teh situacij,
da ne prihaja do teh zamikov. Pri nekaterih uradnikih je to lažje,
ki to izvajajo na ministrstvu, pri nekaterih nekoliko težje,
ampak problem rešujejo in jaz upam, da v bodoče več teh problemov ne bo.
Je pa pravzaprav, moram to poudariti, ne samo krivda
na naši strani, dostikrat je tudi na strani nosilcev investicij,
kajti dostikrat prihaja tudi do ... To so projekti, ki tečejo v naravi
in se pojavljajo razna dodatna dela, razne zamude. In če se zadeve
pravočasno ne sprocesirajo, na koncu nastane problem pri zahtevku.
Kaj hočem povedati? Na primer, če ni zaradi nekih dodatnih del
ali drugačnih pravočasno sproveden aneks, zelo težko nekdo potrdi
dodatna dela, ki nimajo ustrezne podlage nekje.
Saj pravim, od primera do primera je mogoče iskati, kakšen delež
razmer oziroma razlogov za takšne razmere na eni in drugi strani,
ampak jaz mislim tako, kot je bilo tudi rečeno; v enem odprtem
in hitrem komunikacijskem kanalu je mogoče rešiti marsikaj
bistveno drugače, kot se zdaj dela, in tu pravzaprav jaz vidim rešitev.
Hvala lepa. Zdaj je bilo še nekaj ostalih vprašanj.
Mogoče jaz poskušam odgovoriti, kar se tiče Leka pa selitve
proizvodnje. Smo imeli v tega pol leta tri pogovore s predstavniki
Novartisa. To je multinacionalka, katere prihodki večkratno presegajo
naš BDP. Se pravi, to je podjetje, ki mu mi ne moremo postavljati
pogojev, edino obratno. In oni so šli seveda v Avstrijo zato,
ker so tam dobili boljše pogoje.
Tako da, če je bilo karkoli drugega rečeno, pač ne verjemite.
Tu gre za poslovno logiko.
Se je pa zdaj situacija spremenila v tem smislu, da je ta
covid pandemija povzročila resno razpravo o tako imenovani
strateški avtonomiji Evrope. Novartis je evropska firma vseeno.
In tudi oni bodo selili te svoje kapacitete s Kitajske
in iz drugih azijskih držav. In da skrajšam zgodbo ...
Govorili smo tudi z njihovo globalno upravo.
V prihodnjih letih so oni pripravljeni veliko investirati
v evropskih državah nazaj. Tudi v Sloveniji.
Štiri konkretne projekte so omenjali. Tudi je mogoče,
kar se te lokacije tiče, zagotoviti določen program.
Rečeno je bilo tako, če bomo 3/4 teh ukrepov vsaj,
ki smo jih napovedali v poročilu vladnega strateškega
sveta za debirokratizacijo, naredili, potem so vrata odprta.
Mi delamo na tem, da se bo to zgodilo.
Rabimo pa za marsikaj trditi vsaj 46 glasov v parlamentu.
Toliko o tem, drugače pa gre za bistveno več,
kot naj bi odšlo tukaj iz Leka.
Koroška kot pokrajina; verjetno nas je kar nekaj
v tej dvorani, ki smo o tej temi razpravljali tudi pred osmimi leti
pa tudi pred 12 leti, ko je bil ta projekt narejen.
Vseh šest zakonov, narejena je bila sprememba ustave.
Zakaj je bila potrebna 2/3 večina?
Vseh šest zakonov je bilo pripravljenih.
Več kot pol je bilo sprejetih.
Nekateri dokončno, nekateri ob prvem ali drugem branju.
Takratna naša koalicija ni imela 2/3 večine, zato smo,
takrat je teklo to partnerstvo za razvoj, predvsem z SD-jem
zagotovili 2/3 večino za spremembo ustave in tudi za cel paket
in ga tudi uskladili, vendar ko je prišlo tik pred volitvami
do glasovanja o ključnem zakonu, ki rabi 2/3 večino,
so pač oni odtegnili svoje glasove, zakon ni bil sprejet.
Rečeno je bilo, mi bomo to naredili boljše.
Imeli so vlado v naslednjem mandatu, niso naredili nič, kaj šele boljše,
res pa je, da so se morali ukvarjati z gospodarsko in finančno krizo
in da vprašanje pokrajin takrat, če se spomnite, leta 2009 in 2010,
ni bilo aktualno pa tudi kasneje več ali manj ne.
V tistem postopku smo izpeljali tudi posvetovalni referendum,
tudi tukaj na Koroškem ste ga imeli. Udeležba ni bila ravno zgledna.
Kot drugod po Sloveniji ne, ampak rezultat je bil pa prepričljiv.
Koroški ste na referendumu glasovali, da je Koroška lastna pokrajina.
Tudi vsa ostala vprašanja, ki so bila postavljena,
so bila pozitivna, in kar se mene tiče pa stranke,
ki jo zastopam v tej vladi, mi svojega mnenja nismo spremenili.
Mi Koroško vidimo kot pokrajino z vsemi atributi.
Mogoče z več regionalnimi središči glede na to, da ni enega zelo jasnega
centra, se pravi, da so institucije pokrajine nekoliko porazdeljene
po celi krajini. Takrat je bilo predvideno, da se z državne ravni
na pokrajinsko prenese skoraj milijardo in pol sredstev.
Zakon je bil pripravljen in še vedno so zakoni tukaj.
Malenkostno jih je treba popraviti. Rabimo samo 2/3 večino.
Če bi to imeli, recimo, če bi ta projekt leta 2008 uspel,
jaz sem skoraj prepričan, da bi tretjo razvojno os
več ali manj imeli do konca zgrajeno. Ker bi se sredstva drugače delila,
pristojnosti bi bile drugačne. Gospodarjenje s prostorom bi bilo
drugačno, marsikaj, kar se danes odloča v Ljubljani,
bi odločali sami na Koroškem. Veliko teh problemov,
o katerih smo danes govorili, da so še odprti, po moje ne bi bilo,
ker bi sami gospodarili s tem. S Koroške se koroški problemi
vidijo drugače kot iz Ljubljane. To je to.
Kdaj pa bo 2/3 večina za to, da bomo to uresničili,
kar je bilo sicer pripravljeno, pa v tem trenutku je ni.
V tem trenutku je ni. Razprava, ki jo je državni svet peljal,
je sicer hvalevredna, ampak mogoče ni šlo po pravilnih prioritetah.
Če smo še enkrat odprli to vprašanje, se bo treba najprej
pogovoriti, kaj pokrajina je, katere so pristojnosti,
koliko dodatnih sredstev bo. Nemogoče je zdaj začeti z imeni
pa mešati neke stvari, ki ne gredo skupaj, čeprav na zemljevidu,
ko iz Ljubljane gledaš, fino izgleda. Ko meje vlečeš.
To je to. Moram reči še to, čeprav se bo mogoče komu
zdelo kruto. Zame je tole mislim, da 42. obisk v slovenskih regijah.
Na čelu vlade. Na Koroškem mislim, da smo tretjič kot vlada.
Ali četrtič, v teh treh mandatih.
Tukaj za to mizo sedi kar nekaj kolegov, ki so bili tudi večkrat,
ki vedo, kaj je Slovenija. Moram pa reči, da tista vlada,
ki je bila postavljena leta 2009, mislim, da tam več kot pol ministrov,
če bi jih vprašal, naštejte 12 Koroških občin, ne bi prišli niti
do številke šest. In to ne samo na začetku, ampak tudi na koncu mandata.
S tega vidika potem se ukvarjati s temi stvarmi ...
Je to potem zgolj teorija. Je pa ...
Ker v tem mandatu po moje pokrajin ne bo.
Ta situacija s covidom jemlje pač dodaten prostor in energijo
za to, da ni nekega manevrskega prostora za ukvarjanje s tem,
da bomo dobili 2/3 večino za to. Je pa to zagotovo za naslednji
mandat, kdorkoli ga bo pač imel, velikanski izziv, ker enostavno
se nekatere stvari v tej državi normalno ne bodo mogle več peljati,
če je ne decentraliziramo.
Problemi zaradi prevelike centralizacije se nabirajo,
se nabirajo in na neki točki nekatere stvari enostavno
tako naprej več ne bo mogoče peljati, tako da iz tega vidika pritisk
z vaše strani ne sme ponehati, absolutno mora biti to tema povsod.
Če hočete zelo konkretno, tudi predvolilna tema,
tema, kjer boste Koroški nastopali kot Korošci
v različnih barvah in jaz mislim, da vsaj, kar se tiče županov,
tukaj ni kakih velikih razlik.
In glede na to, da ste vsi tudi v teh raznih združenjih občin,
pač angažirajte, motivirajte še druge, da bodo glasni,
in jaz mislim, da vsi slovenski župani skupaj ste velika moč.
Če se to postavi kot eno osrednjih zahtev, mislim, da bomo v naslednjem
mandatu do pokrajin prišli in da Koroška bo pokrajina.
Zdaj pa odpiram naslednji krog. Kdo želi? Prosim.
Spoštovani predsednik, ministrici, ministri,
tudi z moje strani velik poklon in hvala, da ste se udeležili
obiska na Koroškem. Sem Bojan Borovnik,
župan občine Mislinja, vstopna točka v Koroško.
Veliko stvari sem že dobil odgovore, nekatere sem hotel zastaviti,
ampak vseeno. Decentralizacija, veliko je govora o tem.
Ampak mi, male občine, imamo probleme z zapiranjem pošt, bank.
Vem, da veliko nimate vpliva pri bankah, ampak tudi vseeno.
Upam in želim si, da ne bodo začeli zapirati še pošte.
Govora o zapiranju pošt je že kar veliko
in tu prosim vlado in tudi vas, da nam pomagate, da se ne bi
pošte v teh krajih zapirale. Govorimo o razvoju podeželja.
Ravno tu je tudi začetek, razvoj podeželja. Izgubili smo že banko,
tudi kolegica Romana je že to doživela; jaz v letošnjem letu
oziroma naši občani in občanke in to je seveda nedopustno.
Potem prometna varnost. Sami ste se peljali čez Mislinjo.
V centru Mislinje nujno rabimo to krožišče.
Občani in občanke se dejansko ne morejo več vključevati
na glavno regionalno cesto. Projekt je že narejen in upam,
da pride čim prej do realizacije. Potem tudi krožno križišče
v Doliču, Gornji Dolič, povezava za Vitanje.
Vemo, kakšen promet gre čez to dolino.
Potem kolesarska steza med Velenjem in Mislinjo
oziroma do Avstrije. Upam, mi smo tu skupaj s Šaleško dolino
in verjamem in morda bom tudi dobil odgovor, ali bo ta kolesarska
šla v tem obdobju skozi? Obljubljeno je. Sicer ne vem,
morda bom dobil danes kakšen odgovor tukaj. Socialna ...
Res smo socialna država, ampak v določenih primerih
preveliko socialni. Tudi mi smo iskali zaposlitve
na občini preko javnih del. Ko pride človek skozi vrata,
ga takoj že vidiš, da ni prišel delati, ampak je prišel po podpis,
da mu dam, da je bil na razgovoru, da ni prišel iskat zaposlitve.
Vem, veliko ljudi potrebuje socialno pomoč, ampak veliko je pa tudi
izigravanja samega sistema. Potem priseljevanje.
To ste tudi začeli že veliko delati na tem. Ogromno ljudi se prijavlja
na enem naslovu. Začeli so se tudi v naši občini,
ker je naša občina manjša, tudi te razmere dobro poznam.
In dobro sodelovanje s policijo, dejansko raziskuje zadevo
in se je tudi to že preprečilo.
Razbremenitev občin, hvala tudi na tem področju.
Hvala tudi za te Kope, kjer je bilo res nujno potrebno,
da se bo ta infrastruktura cest zgradila. Verjamem, tudi na Brdu
sem vas poslušal, da boste vse to postorili, kar ste obljubili,
da bodo tudi evropski razpisi. Da bodo, če lahko tako rečem,
trdi razpisi, da bodo naši občani in občanke imeli kaj od tega.
Tu predvsem mislim vrtci, šole. Vsi župani, vsi imamo probleme.
Žal je tudi ta covid, mi smo za en oddelek, dva oddelka vrtca,
ki bi jih začasno rešili, v tem mandatu se hoteli prijavljati,
ampak je bil razpis umaknjen. Upam, da bodo v naslednjem obdobju
se tudi ti razpisi ponovili.
Zelena energija. Veliko je govora o tem.
Jaz predlagam, da tudi vlada sprejme neke sklepe,
in te civilne iniciative, jih je preveč.
Tudi moram reči, da se tudi kdaj naše,
kar nekaj občin iz naše regije, povezuje v Pohorje, se pravi,
do Maribora, do Dravograda in da bomo tudi mogoče na tem področju
kaj bolj uspešni. Mogoče toliko za danes,
ampak še enkrat hvala. Hvala za povplačnino,
hvala za vse, kar delate dobro za nas in za naše občane in občanke.
Hvala lepa. Naprej.
Tudi z moje strani, gospod predsednik, lep pozdrav.
Prihajam iz Dravske doline, župan občine Muta,
tudi v ministrskem zboru. Sam sem danes tudi imel priložnost
z nekaterimi vašimi ministri imeti kakšen delovni sestanek,
tako da tiste stvari ne bom ponavljal. Bom pa rekel nekaj,
da čutim nekje eno novo svežino s prihodom te vlade,
čeprav nisem ravno znan kot človek, ki samo hvali, pa vendarle je treba
reči, da z vašimi organiziranimi sestanki županov dvakrat
v mesecu dni pa pol na Brdu ste nam dali en drug optimizem,
vlivali popolnoma neke druge misli, razumeli problematiko županov.
Tako kot ste rekli, ljudje, ki prihajajo samo iz profesorskih
krogov, so daleč od realnosti in seveda ni samo vprašanje,
koliko občin nas je, ampak razumevanje vlade, ministrov
temu življenju tukaj na Koroškem ali pa v teh regijah.
Bi pa opozoril na en trenutek.
Vesel sem bil vašega plezanja s kanclerjem Kurzom
na triglavski severni steni. Vesel zaradi tega, ker sem tudi
na občini, ki meji z Avstrijo. Vesel sem zaradi tega,
ker sem uspel skupaj z mojimi sodelavci, predvsem pa kolegi
na avstrijski strani, na preko 318 km dolgi meji med Avstrijo in Slovenijo
narediti brez velikih birokratskih ovir pretok zdrave gravitacijske vode
na avstrijski slovenski strani. Žal pa sem naletel na velike ovire
v zadnjih dveh, treh, štirih letih ravno na ministrstvu,
ki ga seveda zdaj vodi minister Vizjak in on to zadevo dobro pozna.
Mi delamo več kot 50-milijonski projekt vodooskrbe
in ta projekt se je rodil takrat, ko se je govorilo še o letu 2008,
ker so nekateri projekt poznali, da ne rabimo gravitacijske vode,
da lahko preprosto črpamo vodo ob reki Dravi in jo črpamo tako,
kot v Savdski Arabiji na 107 km dolgi poti.
Ko sem postal župan, sem seveda ta projekt preučil
in mislim, da nas je zapustila zdrava kmečka pamet.
Mi smo ena redkih občin, ki smo želeli ohraniti
te gravitacijske vode vire. Hvala Bogu nam je uspelo.
Vendar ne razumem preprosto, da ni mogoče projekta,
ki je vreden 50 milijonov evrov in ga zaključujemo drugo leto,
spremeniti za 200.000 evrov. In tako, kot ste vi dobro rekli.
Birokrati, 175 nas uslužbencev je,
nismo za to, da postavljamo vejice, popravljamo, da smo inšpektorji,
ampak da pomagamo. Odlično ste povedali zadnjič.
Birokrati imajo nalogo, da razrešujejo probleme.
In te probleme smo uspeli mi z avstrijsko deželno vlado rešiti
v treh mesecih in pol. V treh mesecih in pol.
In to je vzor, primer dobre prakse. Pa ne zaradi mene,
zaradi dobrega razumevanja problematike.
Ker sem pa že govoril o avstrijski strani,
pa je treba seveda tudi povedati, da ne tretja razvojna os
ne železnice se ne končajo na Holmcu ali v Dravogradu,
ampak moramo biti v evropskem centralnem prostoru umeščeni.
Pred par dnevi so visoki predstavniki avstrijskih železnic predstavili
9,5 milijarde velik projekt od Semmeringa do Celovca.
50 km tunelov. 9,5 milijarde investicija vredna.
8,5 milijarde bo ustvarila samo dodana vrednost za avstrijsko
gospodarstvo na Koroškem. In Štajerskem.
In zaposlili bodo dodatnih 21.000 ljudi.
In to so primeri, kako moramo tudi mi železnice
ne zanemariti, ne zapirati, ampak razvojne načrte delati
tudi na železniškem prometu. In za konec, je bilo prej rečeno,
zdravstvo. Res je, mi imamo veliko pomanjkanje zdravnikov.
Posebej na primarni ravni, tukaj so za mano tudi direktorji
zdravstvenih domov, štiri jih imamo.
In je težko gledati, da imamo veliko pomanjkanje
na primarni ravni, na sekundarni ravni hvala bogu,
dosti pozitivne stvari, vendar bo potrebno tudi glede bolnišnice
narediti bistvene korake naprej. Mislim, da ste se danes pogovarjali
o gradnji tudi nujno potrebnega kirurškega bloka in pa seveda,
malo nam je nerodno, da vlada v šestih mesecih ne more
postaviti direktorja bolnišnice. To je potrebno narediti.
Vlada ima večino. In da šest mesecev nimamo vodstva
drugega največjega zaposlovalca na Koroškem, največjega zavoda
in z največjim potencialom. Mislim, da se je treba res vprašati
in narediti vse, da tudi ta administrativni, menedžerski problem
uspešno rešite. Hvala lepa. -Hvala lepa. Naprej. Prosim.
Lep pozdrav, spoštovani predsednik in spoštovani ministrski zbor,
tudi v mojem imenu, en lep pozdrav na Koroškem
in seveda iskrene čestitke za dobro opravljeno delo do sedaj
in pogum za delo naprej. Moje ime je Primož Kotnik
in sem predstavnik podjetja Robeta. Eno zelo kratko vprašanje imam
za ministra Širclja, in sicer, kot proizvajalca in prodajalca
počitniških vozil me zanima, ali bo predlog zakona o davku
na motorna vozila, ki je bil podan 14. januarja letošnjega leta,
v letošnjem letu sprejet, in če da, ali bo v takšnem obsegu,
kot je spisan, ali bo v kakšnem drugem načrtu, kajti ta zakon,
ki je trenutno v veljavi, nas kot proizvajalca,
dela zelo nekonkurenčnega na slovenskem trgu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naprej.
Spoštovani predsednik, spoštovana ekipa,
prihajam iz kmetijstva in v tej razpravi se zato oglašam,
ker me je spodbudila prejšnja razprava glede umeščanja tras
obvoznic in navezovalnih poti v občini Slovenj Gradec pa tudi
širše. Jaz mislim, da je tu precej neodgovornega ravnanja.
Vsi pozabljamo, da hrana ne raste v Mercatorju, Lidlu in pa Hoferju,
ampak na zemlji. In s kmetijsko zemljo delamo kot, po domače,
kot ljudje rečejo, kot svinja z mehom. Po nekih podatkih
menda v Sloveniji dnevno izgubimo kmetijske zemlje za velikost
enega stadiona nogometnega. In apeliral bi, v kolikor obstajajo
alternativne variante; in obstajajo, lahko rečem, zatrdim,
da v Slovenj Gradcu obstaja varianta obvoznice po gozdu.
In malenkost, mogoče minimalno bi bilo prizadetih kmetijskih zemljišč.
Ampak ne, načrtovalci vztrajajo na tej varianti, kjer bi šla
najboljša kmetijska zemljišča; mislim, da okrog 20 hektarov.
In ne vem, zakaj ne bi uporabili takšne alternativne variante,
ki tudi mogoče niso dražje. In bi res apeliral
na Ministrstvo za kmetijstvo, na Ministrstvo za okolje in prostor
in Ministrstvo za promet, da te zadeve upoštevajo in da enkrat
res pridemo od besed k dejanjem in zaščitimo najboljšo slovensko
zemljo. Hvala. -Hvala lepa. Naprej, želi še kdo? Prosim.
Zdaj je nov mikrofon z novimi baterijami,
lahko smo do enajstih tukaj.
Spoštovani predsednik vlade, spoštovani ministrici,
spoštovani ministri.
Sem Drago Dretnik, Komisija za varstvo okolja občine Mežica.
Program varstva, program ukrepov za zaščito okolja
v Zgornji Mežiški dolini se je začel uradno leta 2007
s sofinanciranjem Republike Slovenije.
Cilja tega programa sta bila dva, in sicer zmanjšanje vsebnosti
težkih kovin v zemlji in pa zmanjšanje
vsebnosti svinca v krvi otrok.
Ko pogledamo rezultate teh raziskav od 2007 do 2020,
vidimo, da je od začetka teh raziskav do leta 2011 bila vsebnost
v krvi otrok; v več kot 50 % je prekoračila
sto mikrogramov na liter krvi, kar je po smernicah WHO-ja
maksimalno dovoljeno v krvi otrok.
Od 2011 do 2018 se je ta odstotek gibal
okrog 10 do 20 %, torej toliko otrok je bilo še
s prekoračeno vsebnostjo. V letih 2019 in 2020 se je na srečo
ta vsebnost znižala na pod 5 %; torej pod 5 % vseh otrok
je imelo vsebnost še prekoračeno.
In to nas zelo veseli.
In bi rekel, ti ukrepi so vsekakor
zelo dobrodošli in financiranje republike je bilo
od leta 2007 do 2020, je bilo pobrano
13,4 milijona evrov.
Dejansko financiranje pa je znašalo 9,1 milijona evrov.
To se pravi, da je nek primanjkljaj in zelo upamo,
da bo v naslednjih dveh letih ta primanjkljaj še izplačan
občinama Mežica in Črna na Koroškem,
kajti tudi en otrok s prekoračeno vsebnostjo svinca
v krvi je preveč. Hvala. -Hvala lepa. Prosim.
Lepo pozdravljeni, sem Blaž Cvar, predsednik Sekcije za gostinstvo
in turizem pri Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije.
Predvidevam, da se počasi približuje tale sestanek koncu.
Na koncu smo po navadi vedno na vrsti gostinci,
da kaj dobrega skuhamo, kaj dobrega nalijemo,
in upam, da danes na Koroškem kljub omejitvam niste lačni in žejni.
Drugače pa, kot ste prejle zaskrbljeno ugotavljali,
kako nizko rodnost imamo na Koroškem, da imamo negativni prirast,
kar je zelo pomembno. Jaz vam zagotavljam,
da bodo naše mlade Korošice in Korošci poskrbeli,
da bo ta rezultat boljši, samo gostiln nam ne zapirati.
Hvala lepa.
Saj mislim, da ta trenutek ni tako majhen, samo preveč ljudi vam odide.
Tudi. Tudi to je velik problem.
Zagotovo pa za to mizo, kjer smo pač člani vlade,
med nami ni nikogar, ki bi si želel tega zapiranja.
Nenazadnje smo zelo veliko okoli, po Sloveniji,
in v glavnem ne jemo doma, tako da ...
Če govorimo o direktnih interesih. In tudi doslej, glejte ...
Vsa strategija, ki je zdaj narejena, je narejena na tem, da se,
če se le da, s čim milejšimi ukrepi zaustavi covid.
Samo, ko so neke meje, ko so meje presežene,
je pač res, življenje in zdravje sta večji vrednoti
od vsega ostalega. In na tej fazi še enkrat ponavljam.
Če se 100.000 ljudi, to je 5 % prebivalstva Slovenije,
obnaša neodgovorno, potem mi z mehkimi ukrepi
covida ne bomo ustavili.
Na tem smo, da se zdaj stehtamo. Želi še kdo?
Ki še ni govoril, najprej. -Jaz sem prej pozabil nekaj.
Ker nihče drug ni izpostavil teme. Večina so rekli glede financiranja
občin pa teh nepovratnih sredstev. Zdaj pa seveda nepovratna sredstva
za samo gospodarstvo. Na primer, trenutno na SID banki so sredstva
dražja, kot če greš k eni komercialni banki. Tako da bi tudi tu prosil,
da poskusite, tam imajo nekaj vpogleda, kako je s tem.
Pa potem tudi za Ministrstvo za kmetijstvo imam eno vprašanje,
kako je z razpisi za te manjše kmetije, ker dejansko vemo,
predhodnik Židan je izhajal iz enega velikega sistema,
ki je podpiral samo največje kmetije, in na Koroškem imamo
ogromno malih kmetov s par hektari, ki bi rabili ta mala sredstva.
Nekaj so že bila pred leti, zadnje česa se je pa to ustavilo,
da se bi le te male kmete podprlo, zato da bodo ostali na kmetijah,
ker mislim, da potem bo tudi razvoj podeželja ostal.
Pa še tule so ene take čisto birokratske zadeve,
kar se tiče med občinami, na primer, imamo taka nesorazmerja.
Na primer Občina Prevalje, ki je dejansko manj razvita,
dobi kmet manj točk kot pa recimo v Občini Ravne,
zato ker je enkrat en birokrat narobe v vlado sporočil,
zdaj pa pravijo, da se to ne da več popraviti.
Če bi to mogoče tudi malo pogledali, kako je s temi zadevami.
Seveda je pa najbolj pač to, da bi tudi gospodarstveniki.
Ker dejstvo je, da če bo gospodarstvo dobilo denar,
bo potem tudi davke plačevalo. Občine ga pa ne plačajo toliko,
tako da je treba tu gospodarstvo podpreti s krediti in temi zadevami.
Kolikor sem seznanjen, naj bi zelo malo bilo izkoriščenega tega.
Ker dejansko je zdaj trenutno več kot 1,5 % dražji ta kredit,
kot če ga dobiš prek komercialnih bank, kot pa sta ga razpisali
ti dve banki. Hvala. -Hvala. Bo minister odgovoril?
Vidim, da ni interesa. Še zadnja intervencija.
Lep pozdrav vladi Republike Slovenije, ministrom in ministricam.
Jaz bi prosil ministra za infrastrukturo, da se pripravi
ena ocena kakovosti cest na celi Koroški, da se zadevam
da tudi neka določena prioriteta pri sanaciji teh cest.
Recimo v Šmartnem pri Slovenj Gradcu se to krožišče
dela zelo zelo dolgo, ogromni zastoji so zjutraj
ob teh prometnih konicah. Rok za izdelavo je izredno dolg.
Ko vidim, da popoldne stroji stojijo, nobenega ni tam,
mi je kar malo hudo, da tega ni mogoče hitreje opraviti
oziroma izdelati, glede na to, da še ta tretja razvojna os
je v pričakovanju šele v nekaj letih. Toliko, samo apel na to,
da se presodijo vse ceste in da se potem tudi odstotkovno
nekoliko več denarja nameni za sanacije na koroškem delu.
Lep pozdrav.
Hvala lepa. Kar nekaj vprašanj je še bilo.
Kje začnemo, z zdravstvom? Primarna raven. Prosim.
Torej, glede zdravstva ...
Mogoče grem najprej na bolnišnico.
Tako kot v vsakem kolektivu je morda v bolnišnici
še bolj pomembno, da so odnosi med zaposlenimi dobri.
Kandidata, ki sta bila prijavljena, sta zaposlenim dobro znana
in jaz sem bil zdaj v kratkem drugič danes v bolnišnici
v Slovenj Gradcu. Na ministrstvu dobivam številne klice
glede želja, glede mnenj zaposlenih
in danes sem želel še tudi opraviti razgovor
in smo tudi sedeli poleg z upravo tudi s predstojniki oddelkov.
In meni osebno je v tem trenutku jasno, kaj je pametna odločitev.
Bom opravil tudi razgovor s svetom, ki kljub vsemu ima pristojnost,
da izbere in odloči. Bi si pa želel seveda, da to,
kar sem danes videl, da se razumejo v redu in da delujejo v skladu s tem,
kar se pričakuje od bolnišnice, dobro, tudi finančno lahko rečem,
kar uspešno, in mislim, da je vredno za to kakšen mesec počakati
pa raje izbrati dobrega direktorja kot pravočasno izbrati direktorja.
Če bi bilo to ključno, bi to tudi naredili,
bo pa to seveda tudi izpeljano. Kar se tiče projektov,
kirurški blok, sem tudi; razmere so v resnici slabe.
Lahko bi rekel, skoraj nedostojne za to državo.
Poskušali smo se dogovarjati, da bi ta projekt umestili
v evropska sredstva, žal se ga ne da,
ker ga nekako ne moremo vezati na vsebino, ki je predvidena.
Je pa uvrščen zdaj znova, oziroma znova,
na prednostni razvojni načrt v vrednosti 30.000 milijonov.
Kakšna bo situacija, kako se bo lahko zagotovilo ta sredstva,
bomo pač se pogovarjali, je pa to prednostni projekt.
Zdaj seveda, primarni nivo, družinski zdravniki,
predstavlja velik problem po celotni državi,
na Koroškem je seveda še bolj izrazit.
Dejansko je približno 20 % v povprečju manj
družinskih zdravnikov kot drugje po Sloveniji pa že tam je pomanjkanje.
Težava je seveda ta, da v tem trenutku mladih zdravnikov
ta poklic v veliki meri ne zanima. Letos je bilo razpisanih
80 specializacij, prijavljenih je bilo 36 kandidatov.
Jaz mislim, da to, kar smo mi na eni strani začeli delati, je,
da poskušamo olajšati delo družinskim zdravnikom,
jih razbremeniti administrativno in tako naprej, zato se dogovarjamo
in s Katedro za družinsko medicino na fakulteti
in v okviru delovne skupine pri meni, kaj je kratkoročno na daljši rok
mogoče narediti. Tako da v tem trenutku mi lahko pomagamo
v primeru potrebe in razpoložljivega kadra z zagotavljanjem
zadostnih timov, predvsem, kot sem že v začetku omenil,
je potreben dogovor glede nujne medicinske pomoči.
Tudi to je eno kritično področje za družinske zdravnike,
ko morajo istočasno opravljati delo v svoji ambulanti
in pokrivati tudi nujno medicinsko pomoč. To predstavlja veliko težavo.
Tako da, nekaj lahko mi naredimo predvsem na daljši rok,
da bo delo družinskega zdravnika, za to delo se odločalo
več mladih kolegov, zaradi pogojev. Drugo je pa seveda zagotavljanje
ustreznih razmer tudi v posameznem okolju,
tako da, do takrat pa se bojim, da bodo še v določeni meri
tudi težave prisotne.
Zato morda, če se ponovno vrnem na tisto začetno temo,
na covid, in o tem smo se tudi v zdravstvenem domu pogovarjali
v Ravnah; toliko večja pozornost, da ne bo prihajalo do nepotrebnih
okužb tudi znotraj zdravstvenega sistema, predvsem zdravstvenih
delavcev, ki so v zadnjem času bili tisti, ki so vnašali okužbe
tudi v same ustanove. In mi smo pač na razpolago.
Tam, kjer bomo lahko pomagali, seveda bomo.
Ena možnost je že tudi pri splošnem dogovoru za naslednje leto, tako da;
žal pa dodatnih ljudi ali pa zanimanja pri nas,
v tem trenutku zelo težko najdemo. Hvala. -Hvala lepa.
Davek na motorna vozila. -Ja, hvala lepa,
predsednik, lep pozdrav.
Davek na motorna vozila ne bo s strani te vlade predlagan
v takšnem besedilu, kot je bil v javni razpravi,
ki ga je predlagala prejšnja vlada, tako da iz tega zornega kota
ni nobenega strahu, da bi bil takšen.
Nova dajatev, ali v obliki davka ali kakršnakoli druga dajatev,
bo dala poudarek predvsem na obdavčitvi onesnaženosti
oziroma bo nekako sledila zeleni politiki tudi pri tem.
Bo pa v zelo kratkem času tudi že prvi predlog posredovan javnosti,
najprej seveda vladi, tako da s tega zornega kota.
Ne bo tak, kot je tisti, bodite prepričani, bo bolj konkurenčen.
Obrestne mere težko komentiram glede tega,
da pač vse banke so pod nadzorom Centralne banke,
težko na splošno komentiram, tudi brez različne obrestne mere
glede na kliente, glede na ročnost kreditov in tako naprej,
tako da glede tega pa res ne moremo komentirati
oziroma vsaj jaz ne morem, zakaj ena banka da takšno obrestno mero,
druga drugačno obrestno mero. Danes sem bil v enem podjetju
in sem jih vprašal glede kreditov, če imajo težave.
So rekli, zelo dobro podjetje, da imajo ponudbo desetih bank
in da lahko izbirajo, tako da ... Tako pač je. Hvala lepa.
Hvala. Infrastruktura, obvoznice in ostalo.
Najprej glede Mislinje, ko sem bil povprašan glede kolesarske povezave.
Ta kolesarska povezava, huda luknja med Velenjem in Mislinjo,
ki gre skozi regiji Koroška in Savinjska, ta dolžina je
skoraj 10 km, investicija je več kot deset milijonov evrov.
To je financirano z ESRR sredstvi.
Začetek je predviden v letu 2022.
2022. Če bomo do takrat odkupili vsa zemljišča,
zaenkrat kaže dobro za to, da takrat se bo zgodilo.
Tako da takrat lahko tudi najprej pridobimo gradbeno dovoljenje
in tako naprej. Poudarjam pa, tu daje denar tudi Savinjska regija,
dva milijona in pol evrov. Pa zraven Koroška regija,
ki financira to skoraj 1,5 milijona evrov.
Kar se tiče še Mislinje, glede krožišča ...
Krožišče je najbolj primerno zato, da se promet umiri, to je zagotovo
in tam, da je to krožišče, tudi poznamo, potrebno.
V kratkem bomo tudi podpisali sofinancerski sporazum.
Investicija je vredna milijon, skoraj milijon in 200 tisoč evrov.
Še v letu 2020, v tem letu bomo podpisali
skupen sofinancerski sporazum, tudi leta 2020 se bo začelo
z odkupi zemljišč. Tako planira DRSI.
To je, kar se tiče Mislinje. Glede na vprašanje, ki sem ga imel
iz Občine Muta glede železnice, jaz se z vami strinjam,
da tretja razvojna os se ne konča na Holmcu in tudi ne v Dravogradu,
ampak da se je potrebno pogovarjati tudi v avstrijsko stranjo
in mi se pogovarjamo in še to, 15. decembra imamo obisk
pri ministrici za promet Republike Avstrije.
Mi se bomo tam zagotovo pogovarjali o tem, kako bo tretja razvojna os
umeščena, bolj kompaktno se navezovala na njihovo avtocesto.
Vemo, da se ne bo mogla navezovati v polnosti, ampak kako bi lahko
z boljšo prometno infrastrukturo tudi oni se nam bolj približali.
Zakaj to govorim? 20 let nazaj, v fazi priprave na to 3. razvojno os,
sem prebral, da 20 let nazaj, so bili Avstrijci zelo pripravljeni,
da bi tudi oni skoraj avtocesto zgradili do Holmca.
Mi smo ogromno zamudili pri tem, ko smo naredili ta zaostanek,
od leta 2008 naprej pri tretji razvojni osi, ko smo imeli
še te pogoje, da bi lahko to situacijo laže rešili.
Ni še vse zamujeno in tudi Avstrija naj bi prišla malce bolj naproti.
Glede železnice, danes sem bil soočen še z enim vprašanjem,
in sicer glede voznih redov na železniški povezavi
od Dravograda do Dravske doline, Ravne, pa naj povem,
da tekom dneva sem od direktorja Slovenskih železnic pridobil podatek,
da bomo v roku treh tednov spremenili vozne rede in uredili,
da bodo vozni redi bolj prijazni za zaposlene. Se pravi, mislim,
da je treba zamakniti pol ure, kakor sva danes po telefonu govorila,
in bo potem delavcem resnično ta vozni red koristil,
hkrati pa tudi šolarjem, ki hodijo pač v šolo, bo lahko tudi uporaben.
To ne poveča nobenega stroška, morda kakšno garnituro več.
Še glede Slovenj Gradca. Kakor imam podatke,
pri Slovenj Gradcu, ko je bilo vprašanje spet krožišča,
Šmartno pri Slovenj Gradcu. Glede tega dela ...
Tukaj je problem 12.800 vozil na dan,
ki gre tudi mimo gradnje, zaradi tega je gradnja malce upočasnjena,
ampak zaključek je predviden 18. 12. tega leta.
Hvala lepa. Prosim.
Hvala lepa, dober večer, spoštovane rojakinje in rojaki.
Glede zdravih pa dela zmožnih ljudi, prejemnikov socialne pomoči;
veste, da je to ena izmed prioritet našega ministrstva,
da socialne pomoči uredimo pravične, pregledne, preproste,
ker v najbolj preprostem je tudi lahko največja pravičnost.
V kar nekaj obiskih na terenu ob tem vladnem sem se že seznanil
z nekaterimi spremembami, ki jih lahko dokaj hitro uveljavimo,
in sicer ob tem, ko se soočamo na zavodih za zaposlovanje
oziroma pri potencialnih zaposlovalcih s situacijami,
kot jo je nekdo predstavil, da nekdo pride samo po žig;
v takem primeru lahko hitro, če imamo seveda dobro povezavo
med zavodom za zaposlovanje in centri za socialno delo,
je digitalizacija najboljši odgovor, lahko takega, bi rekel,
ki želi izkoriščati, hitro izpišemo iz evidence brezposelnih.
Kaj je težava na terenu? Da ta postopek, ki gre po ZUP-u,
traja lahko tudi do pol leta. To bomo skrajšali in naredili
take postopke bolj učinkovite, zato ker tudi za občutek pravičnosti
v družbi ni dobro, če nekdo izkorišča svoj položaj
na račun drugega, kot ste rekli, ki se preživlja z delom svojih rok.
Seveda moramo tudi, to je naša velika strateška zaveza,
tudi da uredimo razmerje med plačami za delo
in ostalimi socialnimi prejemki tako, da se bo ljudem izplačalo delati.
Dejansko si ljudje bi želeli, niso pa tudi dovolj motivirani,
ampak tu je treba medresorski pristop, da bomo tudi razbremenili
delo in omogočili in privabili tuje investitorje in ostale,
ki bodo vlagali v delovna mesta, ki bodo prinašala višje plače.
Pri pojavu morebitne zlorabe socialne pomoči je pomembno tudi,
da že obstaja možnost takojšnjega priklopa na funkcionalno,
se temu reče pri nas, in sicer v izplačilo ne v gotovini oziroma
v denarju, ampak v dobropisu za nekatera sredstva.
Tu bomo stvari morali avtomatizirati, da ne bo več to stvar postopka,
ki ga posamezni strokovni delavec dela, ampak da se to avtomatsko
uvede in da ni potem tu dolgotrajnih postopkov.
Ena motivacija ali pa spodbuda za delo ali pa tudi odgovor na to,
ko pravite, da v nekaterih branžah sploh ne morete dobiti delavcev,
je tudi to, da bomo šli v smer, da bo nekdo, ki je na teh transferjih,
moral sprejeti tudi delo, ki je lahko tudi do dve stopnji nižje
od njegove izobrazbe, torej je rangirano tudi do dve stopnji nižje.
Mislim, da bomo tudi s tem lahko marsikoga zmotivirali,
da se bo delovno aktiviral. Glede mladih, ki bežijo,
je pa pri nas v teku ena ideja, v dogovoru tudi s SVRK-om,
da bi šli lahko za trg dela za mlade ciljano s projektom
spodbude za prvo zaposlitev v smislu; ne vem, zaposlovalci boste vedeli,
mnogi imajo problem, da ko so v srednji šoli ali pa predvsem
na študiju. Preko študenta delajo pri delodajalcu, so relativno poceni
delovna sila in fleksibilna, so tik pred zaključkom študija
in zaposlovalec reče, ne. Oni bi zaključili, on pa reče,
ne še zaključiti, ker potem te pač ne bom naprej zaposlil.
Mi moramo narediti te ljudi tudi za zaposlovalce ne toliko
večje breme kot pa prej, ko so delali preko študenta,
in jim omogočiti, da dobijo prvo zaposlitev pri vas,
na nek način spodbuditi, razbremeniti vaš strošek
in s tem tudi mlade zadržati tudi na Koroškem.
Sam nisem lep zgled, sem šel s trebuhom za kruhom,
ampak na nek način pa lahko tudi s sistemskimi ukrepi pomagam
Koroški do novega zagona. Hvala lepa.
Ja, hvala lepa. Za to mizo sta mislim, da dva kolega,
ki sta s Koroške, tako da imate neposredno zastopstvo v vladi.
Želi še kdo od kolegov? Prosim. Kmetijstvo.
Dovolite še z moje strani odgovor glede varovanja kmetijskih zemljišč
oziroma umeščanja raznih prometnic in pa tudi drugih pozidav
na kmetijska zemljišča. Moje oziroma naše stališče
glede teh zemljišč, jaz mislim, da je popolnoma jasno,
zato tudi s številnimi občinami oziroma župani vodimo
precej močne diskusije, ko iščemo vse druge variante
umeščanja tras, ki bi čim manj posegale v kmetijska zemljišča.
Jaz vem, da se sliši tri, pet ali pa osem hektarov pogosto malo
in je na nas resnično velik pritisk, da naj vendar popuščamo
tudi pri dovoljenjih za poseg v ta kmetijska zemljišča;
jaz se bolj močno ne morem strinjati, kot se strinjam z gospodom,
ki je povedal; mi smo res izjemno striktni pri tem,
da iščemo vedno bodisi druge trase bodisi nadomestna kmetijska
zemljišča in če seštejemo vse tiste prošnje ali pa želje iz vseh občin
in iz celotne Slovenije, mi verjemite, da bi zelo hitro
pozidali vsa kmetijska zemljišča v Sloveniji, ker vsaka občina
potrebuje par hektarov, v seštevku pa seveda to pomeni stotine hektarov.
Slovenija je na tem področju izrazito deficitarna, mi imamo
že tako premalo kmetijskih zemljišč, da bi lahko kadarkoli postali
samooskrbna država, zato pri tem bomo resnično striktni
in bomo tudi v prihodnje iskali vse druge možnosti. Prav tako v zakon
o kmetijskih zemljiščih, ki je v zaključku priprave,
umeščamo na novo trajno varovana kmetijska zemljišča in vse občine
boste, bodo morale pri spremembi ali pa pripravi OPN-jev opredeliti
kmetijska zemljišča, ki bodo šla pod oznako trajno varovana
kmetijska zemljišča; to so kmetijska zemljišča strateškega
pomena za pridelavo hrane, in potem se vsaj deset let
ne bo dalo spremeniti nobenega delčka tistega zemljišča,
ki bo pod to označbo. Kar se tiče majhnih kmetij,
je bilo še eno vprašanje. Mi že zdaj izplačujemo pavšalne zneske
za majhne kmetije po 5000 evrov. Posebej so do tega upravičene
kmetije na območju z omejenimi dejavniki, kjer zagotovo Koroška
ima velik del takšnih, ker so to hribovske oziroma gorske kmetije.
Moram pa povedati, da v prihodnji finančni perspektivi
in pri ukrepih, ki jih pripravljamo za večletni finančni okvir 2021-2027,
še posebno pozornost namenjamo ravno družinskim kmetijam.
Ravno zaradi družinskih kmetij spreminjamo tudi zakon o kmetijskih
zemljiščih in bodo ti ukrepi še bolj izrazito usmerjeni njim
in še bolj izrazito bomo dvignili oziroma dali prednost
območjem z omejenimi dejavniki, to so hribovske in gorske majhne
kmetije, ker predvsem na tistih delih imamo problem zapuščanja
oziroma opuščanja kmetij, zato jih želimo resnično zaščititi
in tudi dvigniti plačila na teh območjih. -Hvala. Še šolstvo.
Hvala lepa, lep pozdrav tudi v imenu izobraževanja,
raziskovanja in pa športa. Bilo je vprašanje, vezano na podporo
infrastrukturnim projektom na polju šolstva in pa športa.
Veste, da v tem letu zaradi te covid situacije smo morali
potem umakniti že razpis, ki je bil zunaj, vendar pa smo
celoten ta denar, ki je bil predviden za investicijsko podporo za to leto,
prestavili v proračun za naslednje leto, poleg še tistega,
ki je bil že v osnovi predviden za proračun za 2012, kar pomeni,
da na ta denar lahko računate, da bomo ob prvi mogoči priložnosti,
zdaj v tem tednu ravno še potrjujemo v Državnem zboru predloge
2021 in pa 2022. Kot rečeno, takoj po novem letu pride razpis.
Delajte na pridobivanju dokumentacije, če še niste tega
uspeli, in se seveda prijavite. To je podpora infrastrukturna,
ki bo na ravni nacionalnega proračuna. Prav tako pa zdaj poteka
kar več tudi že evropskih projektnih razpisov in pa možnosti,
ki so tudi takšne, da lahko tudi tam, se je treba natančneje seznaniti,
tole pa počnemo prvenstveno prek SVRK-a, en del pa tudi
preko DRI-ja, da resnično na vseh mogočih priložnostih
dajemo tudi to podporo za financiranje infrastrukturnih
šolskih in pa športnih projektov. Tako da je tukaj, bodite pozorni,
prijavite se. Prav tako pa tudi vsa podpora že tekočim
investicijskim projektom v regiji, ki jih je kar nekaj.
V prvi vrsti je tu velik projekt srednješolskega centra
in pa vsi ostali, tudi malo manjši, ki že tečejo, tečejo dalje. Hvala.
Hvala lepa. Predvideni čas smo kar dobro podaljšali.
Hvala vsem za sodelovanje in udeležbo, ne samo tekom
današnjega dne, ampak tudi v pripravah na ta obisk.
Naši starši so včasih govorili, vse bo, če bomo zdravi.
Torej ostanite zdravi, nasvidenje.