Lep pozdrav vsem skupaj, spoštovane gospe in gospodje župani
in vsi ostali, nosilci razvoja v regiji. Hvala za udeležbo.
Čeprav sedimo malo narazen,
smo se zbrali zato, da nekatere stvari naredimo skupaj.
S tem namenom je vlada danes prišla na Koroško.
Vidim, da naši stoli niso še čisto zasedeni, nekateri kolegi
malo zamujajo z raznih obiskov.
Smo pa v glavnem vsi in predlagam, da ker je čas dragocen, začnemo.
Posebej tukaj pozdravljam našega gostitelja, gospoda župana
Mežice Dušana Krebla in ga vabim k pozdravnim besedam.
Spoštovani in cenjeni predsednik vlade Republike Slovenije
gospod Janez Janša, spoštovani gospe ministrice in gospodje ministri
vlade Republike Slovenije, spoštovani svetnik Državnega svete
Republike Slovenije gospod Franjo Golob,
spoštovani kolegi, županje in župani vseh koroških občin,
spoštovani predstavniki gospodarstva, ustanov in javnega življenja
na Koroškem, spoštovani novinarji, dragi gostje,
lepo pozdravljeni na Koroškem. Dobrodošli v občini Mežica.
V posebno čast nam je, da ste si za vaš prvi delovni obisk izbrali
Koroško in da se v naši Športni hali, tu pri nas v Mežici
zaključuje današnji delovni obisk vlade na Koroškem.
Tekom dneva so se zvrstili številni sestanki, delovna srečanja,
svojemu namenu so bili predani novi javni objekti
in naprave. Rdeča nit vseh druženj je bila seznanitev
vlade z našimi razvojnimi programi, izvedenimi projekti ter izzivi,
s katerimi se soočamo pri njihovi realizaciji.
Prepričan sem, da je vlada dobila celovite in prave informacije
v zvezi z našimi prizadevanji in napori, usmerjenimi v hitrejši
razvoj Koroške na različnih področjih. Prav tako pa smo veseli
povratne informacije o pripravljenosti vlade za nadaljnjo
tvorno sodelovanje ter tudi o možnostih in oblikah vlaganj
in pomoči države v naše okolje.
Verjamem, da je to srečanje koristilo vsem udeležencem in da smo vas
še dodatno utrdili v prepričanju,
da je Koroška regija z jasno vizijo
ter da za to vizijo stojimo ljudje s trdo voljo in potrebnimi znanji,
da jo lahko in zmoremo tudi uresničiti. Spoštovani.
V upanju, da ste se v objemu naših naravnih lepot počutili
pri nas dobro in da smo vas prepričali z našo prijaznostjo
in gostoljubnostjo, vas že danes srčno vabimo na ponovna snidenja.
Vedno ste dobrodošli in ostanite nam zdravi. Hvala.
Najlepša hvala.
Najlepša hvala za te pozdravne besede in za gostoljubja. Še enkrat,
če se prav spomnim, smo bili tukaj pred osmimi leti kot vlada
tudi oktobra. Veliko tega se je zgodilo
v vmesnem času, tudi veliko posamičnih ministrskih obiskov
je bilo v tem času, veliko projektov začetih,
veliko tudi dokončanih, je pa še marsikaj za postoriti.
Zdaj je tudi ena osrednja ugotovitev delovnega sestanka
vlade danes dopoldne, ki je bil v Dravogradu,
kjer smo se izključno posvetili razvojnim izzivom Koroške regije.
Preden nekaj rečemo o tem, naj vseeno povem, da je to srečanje
namenjeno predvsem temu, da vi dobite besedo,
ne da mi tukaj predavamo izza te mize, in da potem na tisto,
kar vi poveste, vlada oziroma posamična ministrstva
dajo svoj odziv,
zato bomo v teh uvodnih besedah relativno kratki.
Najprej bom prosil podpredsednika vlade, ministra za gospodarstvo
gospoda Počivalška, da malo predstavi statistiko
in nekatere ključne gospodarske izzive regije.
Potem pa glede na to, da smo v posebni situaciji in da je ta
situacija s covidom tukaj na Koroškem še posebej pereča,
bom zaprosil ministra za zdravje, gospoda Gantarja, da predstavi
tudi zadnje podatke Nacionalnega inštituta
za javno zdravje o covid situaciji na Koroškem in mogoče
še kakšno besedo na sploh o situaciji.
O tem samo še nekaj stavkov z moje strani, potem dobite vi besedo.
Tako da predlagam, da Zdravko pričneš.
Prezentacija bo pa tudi na platnu. Upam, da se bo videlo.
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj tudi v mojem
imenu. Koroška, moram iskreno povedati, je zame nadpovprečna
po naravnih lepotah in po zagnanosti ljudi.
Kot minister za gospodarstvo ali odgovoren za gospodarski razvoj,
pa si želim, da bi bila nadpovprečna tudi po gospodarskih kazalcih,
po dodani vrednosti, po kakovostnih delovnih mestih
in po najboljši ali po boljši turistični ponudbi.
Ugotavljamo, da je bila v obdobju od leta 14 do 20 po razvitosti
na osmem mestu. Med 12 slovenskimi regijami spada med razvojno ogrožene
regije in znotraj regije sta v dobrem razvojnem položaju
občini Ravne na Koroškem, mestna občina Slovenj Gradec.
Občina Podvelka spada med razvojno najbolj ogrožene občine v Sloveniji,
medtem ko uvrščamo ostale občine med območja s slabo
socialno-ekonomsko strukturo. Ste na osmem mestu po indeksu
razvojne blaginje in dosegate 88,3 odstotka indeksnih točk
glede na povprečje Slovenije.
Hitrejša rast bruto družbenega produkta na prebivalca od povprečja
Slovenije je pri vas zadnjih bilo doseženih 80 odstotkov slovenskega
povprečja. Dodana vrednost pri vas je v gospodarskih družbah na 40.000
oziroma 92 odstotkov slovenskega povprečja v primerjavi
z letom 2007 ste jo povečali za 46 odstotkov.
Predelovalne dejavnosti ustvarijo 40 odstotkov.
Bruto investicije v osnovna sredstva so pa za 40 odstotkov
nižja kot pred gospodarsko krizo.
Imate povečanje zaposlovanja in povečanje pomanjkanja specifičnih
kadrov. Bruto družbeni produkt se je povečal
oziroma se tudi zmanjšal v smislu zaostanka do Slovenije,
slovenski je 19,5 leta 2017,
vi ste na 16,5. Imate 33 hitro rastočih podjetij
in izdatki za raziskave in razvoj so sicer manjši kot v povprečju
Slovenije, kar je logično, ker je več proizvodnih dejavnosti.
In pa število raziskovalcev na 1000 prebivalcev
imate 1,4, slovensko povprečje je 5,5.
Dobro se razvija, to je treba povedati, podjetniško podporno
okolje. Enote mrežnega podjetniškega inkubatorja Koroške je v občinah
Dravograd, Radlje, Ravne na Koroškem in Slovenj Gradec.
Mladim podjetjem nudijo pisarniške in proizvodne prostore.
Bolj pomembno kot število kvadratov je to, da je bilo leta 2018
v njega vključenih 46 podjetij, da je bilo zaposlenih 78 ljudi
in da so v letu 2017 ustvarili 5,9, skoraj šest milijonov evrov
prometa. Turizem je panoga,
ki ima velik potencial. Tudi turizem, ne samo gospodarstvo
ima težavo s slabo povezljivostjo z drugimi regijami.
Vendar ima še en problem. Tudi znotraj Koroške regije je treba
nekaj narediti na boljši komunikaciji. Jaz sem vesel,
da smo danes odprli eno cesto,
ki povezuje gospodarsko cono
s turistično zgodbo tukaj v Mežici.
Dejstvo je, da se pri vas izboljšujejo turistični rezultati,
da ste imeli lansko leto preko 130.000 nočitev,
ob hkratnem zmanjšanju števila ležišč, vendar pa je potrebno
tiste bisere, ki jih imate, in jih imate veliko,
razvijati naprej. Verjamem, da bo v perspektivi to tudi skozi
ta evropska sredstva možno in vas pozivam, da vsi tisti,
ki na tem delate aktivno, sodelujete z nami, da lahko
konkurirate za evropska sredstva.
Izpostavil bi kljub vsemu to, da bo potrebno pri prometu,
pri cestah narediti še kakšen korak naprej in sem vesel, da ste se
danes dogovorili za čisto konkretne zadeve pri obnovi ceste Na Kope,
kjer gre za en velik potencial, še posebej, če se bo ta potencial
povezal z Ribnico na Pohorju. Tam imamo oziroma imate
vse pripravljeno za en večji investicijski projekt.
Upam, da bomo uspeli spraviti skupaj vse zgodbe do tega,
da papirne zadeve, ki so pripravljene, ne bodo propadle.
Les je zgodba, ki je bil nekoč temelj
na vašem področju. V tem trenutku lahko rečem,
da smo podprli nekaj malih zgodb, ki pa niso tako male,
so perspektivne in verjamem, da je na tem jedru potrebno graditi
dalje. Gre za Lestero, gre za GG Slovenj Gradec,
Iztok Robnik, Vuhred, Sonček, Dravograd, Javušnik,
Uzenica in center Norma Šentlenart.
Tukaj se soočamo s pomanjkanjem interesa strateških vlagateljev.
Delamo na tem, ker je nekaj velikih zgodb, ki se dajo obnoviti,
vendar bo država sama težko to naredila. Pripravljenost za to,
da bomo sodelovali, pa v vsakem primeru izražamo.
Vrednost sofinanciranja teh šestih projektov, ki sem jih naštel,
je bila v preteklem obdobju 3,6 milijone evrov.
Zavzemamo se za motiviranje strateških vlagateljev.
Želel bi izpostaviti, da ne smemo nasedati temu,
ko se diskutira o lesnem centru na Koroškem, o tem, da je nekdo
za ali nekdo proti. Mi želimo ustvariti lesni center, ki bo imel
vsebino in predelavo. Ne rabimo lesnega centra za to, da se bo izvoz
surovine lažje odvijal preko severne meje
in tukaj je čvrsta pripravljenost Ministrstva za gospodarstvo,
Ministrstva za kmetijstvo in Družbe slovenski državni gozdovi,
da najdemo rešitev, ki bo odprla pot tudi kakšni večji
lesnopredelovalni zgodbi na Koroškem.
Trg dela. Gospodarska rast se odraža tudi po večjem povpraševanju
za delo pri vas. Ugotavljamo, sicer so mi tukaj napisali napačen
podatek, danes sem dobil na Gospodarski zbornici podatek,
da gre za situacijo, po kateri se vsaj 2500 Korošcev dnevno vozi
na delo preko severne meje. Veliko je migracij tudi v centralno
Slovenijo. Na nas je, da pridemo do tega, da s spodbujanjem
podjetniškega sektorja pri vas ustvarimo čim več delovnih mest,
ki bodo tako zanimiva, da bodo konkurenčna današnjim migracijam
na sever in v ostali del Slovenije.
Ste obmejno problemsko območje.
Ne gre samo za vas, ampak kot država se zavedamo tega,
da moramo danes vedeti, kaj bomo naredili, da bodo ta območja
čez 20 let naseljena, da bomo imeli obdelano krajino,
da bomo imeli dovolj ustreznih proizvodnih delovnih mest,
ki bodo tako zanimiva, da bodo mladi na tem področju ostajali.
Imamo veliko teh raznoraznih razdrobljenih inštrumentov,
pristopili pa bomo k enem sistemskem ukrepu, s katerim želimo
spodbuditi investicije na teh področjih s strani domačih
in tujih vlagateljev. Želimo vzpostaviti pogoje,
pod katerimi se bo vsakem investitorju splačalo vlagati
v ta območja bolj kot pa to, da bomo imeli vse skoncentrirano
v pet velikih mestih. Gre za to, ali bomo ustvarili te pogoje,
da bomo poseljeni po celi državi, ali se bomo v 20 letih skoncentrirali
v nekaj mest in vsi živeli tam. Verjamem, da se strinjamo,
da je treba iti po tej poti. Nekaj besed še o lokalnih akcijskih
skupinah. Izpostavil ali pohvalil bi LAS Mežiške doline,
ki je cel potencial razpoložljivih sredstev, mislim, da jih je bilo
600.000, izkoristil v tem obdobju.
Tudi LAS Mislinjski in Dravske doline v nekaj manjšem znesku,
deluje v pravi smeri.
Najbolj pomembni Inštrument za določene korake
naprej pri vas je dogovor za razvoj Koroške regije. Bil je podpisan
8. novembra 2017. Od takrat dalje smo podpisali dve spremembi.
V tem dogovoru za razvoj Regije je 23 projektov,
dva sta še v pregledu, skupna vrednost tega dogovora
je 26,7 milijona evrov. Lahko pa rečem, da imamo šest
podpisanih dogovorov, in sicer gre za poslovno cono
Pušnik Radlje ob Dravi, Podjetniški center Ravne,
industrijska cona Muta, Podjetniški center Ravne še enkrat
in industrijska cona Uzenica. Tu je še kar nekaj odprtih zadev,
ki se tičejo infrastrukture, okolja,
za katere pa verjame, da bomo našli rešitev v prihodnjem obdobju.
Ključni izzivi, ki jih ocenjujemo,
da jih je potrebno nasloviti, je tako kot v Sloveniji okrepiti
vlaganje v raziskave, razvoj, inovacije, ustvariti privlačna
delovna mesta za mlade. Če tega ne bomo naredili, sami veste,
bomo imeli velike težave znotraj tega. Moram reči, da sem vesel,
da smo imeli danes v Dravogradu na Območni gospodarski zbornici
razpravo skupaj z Ministrstvom za šolstvo in predstavniki
izobraževalnega sistema vaše regije o tem, na kakšen način spodbujati
zaposlovanje mladih v tej regiji.
Potrebne so nove naložbe v industrijo, les kot vir novih
podjetniških zgodb in delovnih mest z visoko dodano vrednostjo.
Razvoj novih turističnih nastanitev in visokokakovostnih produktov.
To še enkrat poudarjam, mislim da je en del, ki ga je nujno potrebno
na Koroškem v večji meri spodbujati, če smo danes slišali,
da Koroška v preko meje ustvari nočitev
nekaj manj kot cela Slovenija, to se pravi so na nekih 15 milijonih.
V Sloveniji smo jih lani naredili 16 in še nekaj milijonov,
tukaj smo jih imeli pa 130. Pa tudi če smo imeli 150.000,
je potencial v katerega bomo vlagali tudi iz tistega dela,
ki je namenjen za turizem iz vseh teh evropskih sredstev,
ki ste slišali, da jih je preko 10 milijard.
Še enkrat, danes so mi bili predstavljeni rezultati dveh,
po mojem mnenju v tem trenutku vaših biserov, Kop in podzemlja Pece,
ki je bilo obiskano v lanskem letu, mislim, da z 20.000 obiskovalci.
Pohvalno je to, da dobro čezmejno sodelujete s severnimi sosedi
na tem področju in verjamem, da bomo ustvarili pogoje,
da bo Koroška na vseh področjih, infrastrukturnem, gospodarskem
in turističnem naredila v naslednjem kratkoročnem
obdobju pomembne korake naprej. Hvala. -Hvala lepa.
Tomaž, zdaj smo napovedali tebe za predstavitev covid situacije
na Koroškem in mogoče kakšno besedo tudi nasploh o epidemiološki
sliki v celi državi. Prosim. -Hvala lepa. Vsem lep pozdrav.
Se opravičujem za majhno zamudo, smo ravno zaključevali obisk
še v Črni v domu, ki predstavlja veliko težavo v tem trenutku
za to regijo. Morda najprej nekaj besed glede celotne slike
in situacije z okužbami na nivoju države.
Veste, da se soočamo iz dneva v dan z večjimi številkami okuženih,
torej v včerajšnjem dnevu 356,
kar je predstavljalo približno okoli osem odstotkov vseh opravljenih
testov, torej gre za številko, ki je še v porastu.
Gre tudi za trend pri katerem je potrebno ukrepanje.
Omejujoč dejavnik seveda je na eni strani zmogljivost
zdravstvenega sistema, za katerega veste, da se je soočal
s težavami že pred nastopom epidemije, ne samo na vašem področju,
kjer je še nekoliko bolj izrazito pomanjkanje predvsem zdravnikov,
ampak tudi na nivoju države. Na drugi strani seveda stalno iščemo
ravnovesje med predolgimi čakalnimi dobami, ki jih rešujemo že vrsto let,
žal premalo uspešno. Na drugi strani seveda obdržati zmogljivosti
zdravstvenega sistema in obravnavati vse tiste, ki so tudi potrebni
zdravljenja na račun covida. Naslednji razlog je seveda čim manjše
število žrtev zaradi covida in seveda ogromen vpliv
na gospodarsko situacijo, v kolikor bi bili primorani
pristopati k ukrepom, kot smo jih ob sami epidemiji.
Ob tem se velja seveda zavedeti, da lahko
premagamo to epidemijo oziroma bistveno zmanjšamo število okužb
in tudi potrebnih ukrepov z doslednim ravnanjem,
torej s spoštovanjem distance, uporabo zaščitnih mask,
doslednim razkuževanjem. Očitno seveda nismo do zdaj
po prekinitvi epidemije ravnali vsi v tej veri. Kar dodano skrbi,
je veliko število okuženih zdravstvenih delavcev,
do danes preko 820. To je podatek,
ki nas dodatno skrbi glede možnosti dela v zdravstvu.
Po drugi strani ugotavljam, da v tej regiji,
vsaj kar se tega tiče, seznanja sem bil s težavami
v zdravstvenem domu Ravne, medtem ko v sami bolnišnici
večjih težav, vsaj takšnih, ki bi ovirale delo iz tega naslova
ni. Nasprotno, začelo se je s sprejemanjem covid bolnikov,
ker je glede na število potrebno. Da gre v Sloveniji zares,
govorijo seveda podatki, torej večje število okuženih
med testiranimi, tudi številka, mi jo označujemo z R,
ki pomeni koliko jih posamezni okuženi še okoli sebe okuži,
ki je 1,3 v tem trenutku, je takšna, da nakazuje še vedno trend
rasti. Če gledamo državo kot takšno,
smo nekje v primerjavi z ostalimi evropskimi državami v sredini,
torej med 30 državami smo na 15. mestu. Res pa je,
da v nekaterih državah tudi v naši okolici so uspeli že trend
obrniti v bolj umirjene številke, torej tudi Hrvaška je naredila korak
naprej, v Avstriji se nekoliko izboljšuje situacija v zadnjih
dveh tednih, Italija je že zaradi težke situacije
že nekaj časa na bistveno boljših številkah.
Generalno vzeto pa seveda imajo nekatere druge države bistveno
težje sliko, Češka, Španija, Francija, države Beneluksa,
Velika Britanija se poslabšuje, torej govorim o generalno vzeto
težki situaciji s katero se soočamo praktično v vseh državah.
Vsi seveda moramo spoštovati določene ukrepe glede na to,
da želimo v dogovoru in sodelovanju z vsemi ostalimi obdržati prihodnje
meje. To nas še dodatno zavezuje, ne samo navznoter,
ampak tudi navzven, da se v resnici obnašamo odgovorno.
To je edina pot, da pridemo do rezultatov,
ki si jih vsi želimo. In seveda to kar meni tudi pomeni,
za kar sem bolj odgovoren, da bo zdravstveni sistem naprej
funkcionalen in da ne bo potrebno v večji meri zmanjševati
zdravstvenih programov za vse ostale bolnike.
V vaši regiji se situacija bistveno poslabšala v zadnjih 14 dnevih,
kjer se je število okužb ravno v tem obdobju izrazito povečalo,
s tem da je težava večja v polovici občin, približno petih,
šestih na tem področju. Izstopa seveda Črna na Koroškem
zaradi znane situacije v domu,
ki je specifičen glede na varovance. K sreči zaradi tega seveda samo trije
hospitalizirani zaenkrat. Je pa zato tudi potrebna dodatna
previdnost. Mi smo včeraj zvečer podpisali uredbo
o ogroženem območju, danes sprejemam številna vprašanja
glede tega. Treba je vedeti, da to ne pomeni nekih posebnih
omejitev za občino, omejitev gibanja ali česarkoli podobnega,
to pomeni samo možnost dodatne pomoči,
pomoči v smislu prerazporejanja prepotrebnega kadra,
ki ga je premalo. Obenem smo prišli danes
tudi do podatka, da je na Zavodu za zaposlovanje
kar nekaj, okoli 40 medicinskih sester in bomo tudi tu poskusili
najti pot, da angažiramo, da jih vklopimo v delo,
da ne bi zmanjševali možnosti opravljanja dela v drugih javnih
zavodih ali tudi socialno varstvenih zavodih.
Kar se tiče generalno tudi samega zdravstva na vašem področju,
moram reči, da smo se o teh vprašanjih pogovarjali pred leti.
Problem je seveda predvsem pomanjkanje družinskih zdravnikov
in tu bi prosil, da poskušate predvsem na nivoju občin, županov
najti z direktorji zdravstvenih domov skupen predlog.
Potrebno bo sodelovati, ker zdravnikov enostavno v Sloveniji
ni dovolj na razpolago in tudi iz tujine jih ne moremo
dobiti niti preko noči, pa tudi Slovenija ni več država
v katero bi si zelo želeli, vsaj večinoma ne.
Tu bomo na daljši rok lahko iskali rešitve.
Mi vam bomo z naše strani seveda lahko z dodatnimi programi
poskušali pomagati. Osnovni predlog, kako boste
v tem delu lahko ravnali, je pa seveda prvo na vas
In potem seveda mi nadaljujemo z delom, da pridemo do neke boljše
rešitve, ki bo le predstavljala približno enake možnosti,
vsaj pri zagotavljanju nujne medicinske pomoči na celotnem
področju. Vesel sem tudi, da je bolnišnica, jaz mislim, da kar
v dobri kondiciji, z dobro ekipo, ki sodeluje
tudi na terenu, tudi pri pomoči domu v Črni na Koroškem
z koordinatorjem iz bolnišnice in mislim, da je to prava pot.
Tudi kar se tiče finančnega poslovanja zdravstvenih zavodov,
vključno s pomočmi, ki smo jih letos ob covid-19
namenili z ukrepi in protikorona paketi, sprejetimi
na nivoju vlade, je poslovanje dobro.
Tako da tu je v bistvu slika boljša kot marsikje drugje,
medtem ko pri kadrovski stiski imamo kot rečeno težave vsi.
Žal je za družinske zdravnike interes relativno majhen,
med 80 razpisanimi mesti v zadnjem razpisu
za specializacijo, se je prijavilo za to mesto družinske medicine
36 kandidatov. To pomeni alarm tudi za nas.
Tudi za nas sprejemanje ukrepov, da bo ta poklic postal za mlade
zdravnike bolj zanimiv, bolj privlačen.
Tu imamo tudi svoj načrt, kako to izpeljati.
Mogoče samo še enkrat predno zaključim,
bi še enkrat poudaril na trenutno situacijo zaradi covida.
Ukrepi, ki jih sprejemamo, še enkrat, so v korist vsem
in v korist predvsem, da bomo imeli dostopen zdravstveni sistem.
Izbiramo jih na način s pomočjo strokovne skupine, s pomočjo skupine,
ki deluje v okviru vlade in tudi Ministrstva za zdravje,
da bi čim manj ali čim manj boleče posegali v naše vsakodnevno
življenje. Je pa pogoj za to, da bomo uspešni, res široko
sodelovanje, ki ga potrebujemo in časa nam je ostalo na razpolago
zelo malo. Zato moj apel še enkrat velja vsem,
upoštevanje pravil, ki so dobra, dokazano
tudi s strokovno literaturo na bistveno večjih številkah,
ki so ne omejujoči in dejansko imajo rezultate.
Jaz si želim, da bi ne bilo potrebe sprejemati bistveno bolj
restriktivnih omejitev,
če se bomo seveda tega držali.
Morda zaenkrat zaključim s tem.
Hvala lepa. Ne vem, koliko se je kaj videlo teh podatkov,
ampak mogoče za eno primerjavo.
Med evropskimi državami ima daleč največje število okuženih
na 100.000 prebivalcev v zadnjih 14 dneh Španija.
To je ta 14-dnevna incidenca, ki je nek osnovni pokazatelj stanja,
ki naj bi bilo primerljivo med posamičnimi državami,
ampak če pa isti podatek ali kazalec uporabimo za Koroško,
smo mi tukaj nad Španijo. Torej Koroška regija ima več okuženih
s covidom oziroma pozitivnih na covid po tem kriteriju kot Španija.
Je pa res, da je tukaj specifika, gre za izbruh,
gre za specifično situacijo, kjer se v začetni fazi
izbruh ni omejil, je pa kljub temu zdaj s temi dodatnimi napori
to še možno, tako da to število ne bo preseglo neke kritične meje
na podlagi katere potem enostavno ni mehkih ukrepov na voljo,
s katerimi se to da zajeziti in pridejo v poštev zapore, karantene
in tako naprej.
S to uporabo te zakonske možnosti
z razglasitvijo za ogroženo območje, se zdaj, kot je rekel minister,
angažirajo dodatne moči zato, da vsaj v tej drugi fazi zadevo obvladamo.
Nasploh pa, kot je bilo rečeno, ni dovolj, da se 70 odstotkov,
ni dovolj, da se 80 odstotkov, ni dovolj, da se 90 odstotkov ljudi
v državi obnaša odgovorno in upošteva
ta splošna pravila obnašanja v času prisotnosti covida,
to moramo praktično upoštevati vsi oziroma če nek
zelo majhen delež je to še obvladljivo, če je pa to 100.000
prebivalcev na dva milijona, je pa to neobvladljivo
s temi ukrepi, ki so zdaj v veljavi, brez zapor, brez tega,
da se zaustavljajo celi sektorji javnega življenja
ali gospodarstva. Tako da pred nami so dnevi, ko se bomo stehtali,
če smo to sposobni narediti, potem ne bo potrebnih drastičnih
ukrepov kot so jih sprejemali pomladi mi in praktično celoten svet,
niti ne socialnih in gospodarskih posledic, sicer pa bo to neizogibno.
Jaz mislim, da večkrat to ponovimo, več upanja imamo, da bo to zaleglo
in se zahvaljujem vse, ki nam pomagate pri tem trudu.
Zdaj moram reči še to, da s covidom bo potrebno še nekaj časa
živeti. Cepiva, ki bi bilo na voljo za vse
in ki bi bilo učinkovito, skoraj zagotovo letos ne bo.
Če smo realni, prihaja hladna sezona, respiratorna obolenja,
krajši dnevi, več bomo v zaprtih prostorih, večja tveganja bodo.
Naš imunski sistem bo zaradi pomanjkanja sonca, gibanja
in vsega ostalega, kot sami veste, šibkejši
in splošno tveganje večje.
Zaradi tega mislim, da je dejansko v interesu
vseh, da ne pride do zapor,
da ne pride drastične preobremenitve zdravstvenega sistema,
da življenje kolikor toliko poteka normalno, da ni posledic,
kot smo jih bili deležni spomladi in da ta kritičen čas
preidemo v zadostni kondiciji, da bomo naslednje leto normalno
okrevali po epidemiji.
Tako da dejansko so pred nami kritični tedni in meseci.
Zdaj ne gremo v poletju, kot smo šli spomladi v času epidemije,
ampak gremo v nek drug cikel in zgolj računati na to,
da se bo to kar zaključilo, itak bo enkrat cepivo ... Bo zagotovo,
Jaz sem trdno prepričan, da evropska in svetovna znanost to zmore
ob vseh teh potencialih, ki so angažirani, samo zaradi postopkov
tveganj, stranskih učinkov, zahtev, kar se tiče normativov testiranja,
letos tega skoraj zagotovo ne bo, vsaj ne za vse in se je treba s tem
izzivom resno spopasti. Tudi zaradi tega,
da ne bo ta vrzel, ki bo letos itak nastala zaradi padca
bruto domačega proizvoda prevelika, da ne bomo potem potrebovali leta
in leta za okrevanje, kot smo to potrebovali po zadnji finančni
in gospodarski krizi in smo potem praktično
šele pred kratkim zajeli toliko sape, da smo dosegli pred krizno raven.
Vlada bo naredila vse, da bo okrevanje čim hitrejše,
ampak to fazo, ki je pred nami, pa vlada sama ne more rešiti.
Če ne bo zaleglo vse to,
kar se skuša zdaj narediti za zajezitev covida
na mehak način, bodo pač tako kot povsod drugod po svetu,
potrebni ostrejši ukrepi in to bo to vrzel poglobilo.
To bi bila velika škoda, tudi zaradi vsega tega, kar smo slišali in videli
danes tukaj na Koroškem.
Kolegice in kolegi, skupaj smo obiskali vseh 12 občin
v koroški krajini.
dejstvo je, da je Koroška napredovala.
Če govorimo od leta 2012, ko smo naredili en podoben "screening",
da pa so priložnosti, ki niso bile izkoriščene za katere smo takrat
mislili, da se bodo izkoristile v naslednjih letih, pa se pač niso
in da je še marsikaj za postoriti. Od teh statističnih podatkov,
ki so navedeni v raznih gradivih za ta obisk, deloma so bili tudi
predstavljeni v uvodu podpredsednika, izstopa ena številka.
Ne bom zdaj vsega tega ponavljal in podčrtoval, ampak izstopa ena
številka. Na Koroškem se vam je v lanskem letu rodilo
110 rojakov ljudi manj kot jih je umrlo,
je negativen naravni prirastek.
Veliko teh problemov, o katerih se je govorilo in boste danes govorili,
je razlog za to, ampak to je pravzaprav ključen podatek,
ko govorimo o razvoju in prihodnosti. Okoli tega podatka je vse
koncentrirano, ker če nas bo vedno manj, potem nič drugega ne pomaga,
vsi ostali problemi bodo kvečjemu večji.
Na koncu enostavno ne bo rešitve, tako da to je treba imeti
v obziru.
Zagotovo so tukaj tudi splošni ukrepi, ki jih je potrebno sprejeti
za celo državo, ker Koroška regija ni edina z negativnim prirastkom
v lanskem letu, so tudi druge.
Je pa, če govorimo o Koroški, tukaj je veliko potencialov,
ki se dajo izkoristiti v smeri, da se ta trend obrne.
Danes smo obiskali nekaj izjemno dobrih podjetij,
kjer so razvojni potenciali veliki in to je namen te vlade,
da se dodatno izboljša gospodarsko okolje
in razbremeni poslovanje, vse tisto kar še ni nujno potrebno
in zgolj ovira doseganje dobrih rezultatov.
Se da te cilje narediti še bolj ambiciozne. Obiskali smo fakulteto
za tehnologijo polimerov, kar je zagotovo
eden od centrov odličnosti v smislu znanja z velikimi potenciali.
Skratka Korošci ste podjetni nadpovprečno zagotovo,
če gledamo to zalo realno in realno primerjalno.
Z naše strani bomo naredili vse, da v tem mandatu,
kolikor ga ima ta vlada, tudi v nadaljevanju, če bo nekaj
podobnega, naredimo vse, da bo razvoj
Slovenije dejansko prioriteta v tem smislu kot razvoj Slovenije,
ne samo Ljubljane ali samo nekaterih točk in segmentov.
Dva osrednja cilja koalicijske pogodbe, okoli katere je ta vlada
oblikovana, sta decentralizacija in debirokratizacijo.
Oboje mislimo resno.
Poleg malenkosti, ki so že postorjene, so pripravljeni programi
in če se bomo prihodnje leto ponovno videli v tej sestavi, bo marsikaj
od tega, kar je danes na papirju, tudi že realnost v življenju.
Da to niso zgolj naše skupne želje,
kaže tudi podatek, ki ga bom zanj navedel,
da Slovenija ima v naslednjem obdobju
iz različnih evropskih virov na voljo bistveno več razvojnih
sredstev kot kadarkoli doslej v primerljivem obdobju.
V okviru sedemletnega finančnega načrta Evropske unije skupaj
s sredstvi sklada za okrevanje, imamo do leta 2027
na voljo več kot 12 milijard evrov
sredstev iz različnih virov. Samo v naslednjih treh letih
več kot pet milijard.
To je velika priložnost, je pa zaenkrat to samo priložnost.
Ta sredstva moramo, ne samo učinkovito počrpati, ampak jih moramo
tudi učinkovito investirati in tukaj spet pridemo do tiste besede,
ki sem jo omenil na začetku »skupaj«. To lahko naredimo samo na ta način,
da vi tukaj, mislim na vse segmente, občine, gospodarstvo,
družbeni sektor, pripravite programe,
poskrbite za vaš del naloge, naš del naloge pa je, da pripravimo
takšne razpise, takšne okvirje in takšno pomoč tistih,
ki so na državni ravni zadolženi za investiranje teh sredstev,
da bo to prišlo skupaj
in da bomo na koncu namesto želja imeli speljane projekte.
Trenutno še nismo tam. Če pogledamo, verjetno ste se pogovarjali na teh
različnih srečanjih z ministri,
trenutno imamo še vedno velike težave,
na katere ste mnogi opozarjajo na teh srečanjih, ko gre za investiranje
teh sredstev iz tekoče finančne perspektive
in če ne odpravimo teh vzrokov, ki ovirajo investiranje teh sredstev,
bodo enaki problemi ostali tudi za naprej.
Tukaj je potrebno bistveno počistiti pot,
bom rekel poenotiti tehnologijo, odpraviti številna podvajanja,
nepotrebne zaplete in birokratske ovire o teh raznoraznih postopkih,
ki tudi sicer dušijo hitrejši razvoj, ni to samo problem pri investiranju
evropskih sredstev. Spremeniti bo treba tudi miselnost,
da to ni ločen projekt, ampak da je to skupni projekt.
Torej, ko vi nekaj predlagate in se na nacionalnem nivoju
to preverja, tisti, ki to dela, ne išče napak in vejic,
ki so napačno postavljene, in se potem pošljejo dopisi,
ampak da se v tem postopku pomaga, da se ne posluje z dopisi,
na katere se potem čaka, ampak da se dvigne telefon, se pokliče
in se pove, svetuje in tako dalje.
To je naša nalogo in delamo intenzivno na tem, da se tukaj
združimo in usposobimo in tako dalje. Vaša naloga pa je,
da čim hitreje in čim boljše tisti del postopkov, ki jih je treba
izpeljati, ker jih je pač treba izpeljati, ker so predpisi,
so procedure, je evropska kontrola in tako naprej,
pač naredite čim prej in čim bolj v skladu s tem, kar je potrebno.
Jaz mislim, da ni potrebno zelo veliko naporov, da tukaj pridemo
skupaj in da bodo te milijarde, ki so zdaj opcija
potem vidne v obliki novih obvoznic,
tretje razvojne osi, novih domov za starejše,
negovalne bolnišnice, boljših kapacitet in vsega tistega
hitrejšega razvoja gospodarstva, vsega tistega, o čemer smo danes
govorili. Znotraj te priložnosti je pa nekaj sektorjev,
ki so seveda za to regijo še posebej zanimivi.
Koroška je regija, kjer so še vedno ne rešeni nekateri ključni
infrastrukturni projekti ali pogoji
in to tako, ko gre za ceste, ko gre za asfalt, kot gre za optiko,
torej ko gre za komunikacijo, obe hrbtenici je treba v tem času
zagotoviti. Koroška je bogata z lesom,
to je trajnostni razvoj v materialni obliki,
če znamo to povezati.
Za težave, ki jih je potrebno odpraviti
v zdravstvenih sistemih, izboljšati kapacitete,
dograditi kapacitete, so na voljo posebna sredstva
v tem skladu za odpornost, kjer teče delo odpornosti celotne Evrope
in seveda tudi boljše kondicije in večje kapacitete nacionalnih
zdravstvenih sistemov. Digitalna Evropa v okviru tega,
sredstva v okviru tega okvirja so znatna.
Obiskali smo nekatera podjetja danes, ki imajo vizijo,
kako to izkoristiti in mislim, da jih bodo izkoristila.
Absolutno skrb za starejše, dolgotrajna oskrba,
to, o čemer se v Sloveniji dolgo časa govori in se je zelo malo premaknilo
v zadnjem času, je ena naših prioritet,
tako v smislu ustvarjanja zakonske oziroma pravne podlage,
zakon je v proceduri in se bo dograjeval kot v smislu zagotovitve
sredstev in v okviru teh skladov
je manevrski prostor enako kakor je za znanje,
za vse tisto, kar na koncu prinese večjo dodano vrednost
gospodarstvu, boljša delovna mesta, večja plače, več prihodkov
posledično v občinske in državne blagajne.
Tudi za to je tukaj prostor.
Toliko iz naše strani izza te mize za enkrat,
zdaj je beseda vaša. Mikrofonov ne bomo nosili okoli
zaradi covid predpisov, so pa stoječi mikrofoni na voljo in tisti,
ki želi besedo, si naj enostavno mikrofon vzame.
Kdo bo prebil led?
Prosim,
gospod Tasič.
Spoštovani gospod predsednik vlade in spoštovani ministri. Hvala lepa,
da ste prišli na Koroško na prvi obisk te vlade po tem
koronavirusu. To pomeni odnos, ki je bil že nakazan ob našem sestanku
na Brdu, da bo ta odnos do podeželja in do občin drugačen.
Vidi se tudi v povprečni. Hvala lepa in nam je v veliko veselje in čast,
da ste prvi obiskali, da je bil prvi obisk na Koroškem.
Tri stvari. Tretja razvojna os. Mi smo zelo veseli, da je to eden
izmed treh ključnih projektov, infrastrukturnih projektov
vlade Republike Slovenije in da bo naslednji četrtek zakopana prva
lopata, sicer na spodnjem delu odseka Velenje-Slovenj Gradec
pri Gaberkah, ampak računamo, da bo zgodaj spomladi tudi pri Jenini
in potem pri vseh šestih ostalih odsekih, na katerem je ta del
razdeljen in za tem tudi avtocestnega križa do Velenja.
Prosimo pa vse, ki imate to možnost,
da pospešimo postopek umeščanja v prostor od Slovenj Gradca
do Dravograda in od Dravograda do konca.
To je ključno na strani Ministrstva za okolje in prostor in ostalih
strukturnih delov, ker Korošci se želimo po celi tej trasi
od avtoceste do konca, zapeljati nekje v drugem delu tega desetletja,
ki prihaja najkasneje, ker čakamo na to tretjo razvojno os
že zelo dolgo. Druga zadeva je seveda zelo pomembna, ne samo za občino
Prevalje, za Mežiško dolino, ampak za celo Koroško.
Pred tremi leti je Lek skupaj s takratnim predsednikom vlade
postavil temeljni kamen za novo investicijo v vrednosti
130 milijonov, ki se je po letu dni ustavilo, kljub več kot 30 milijonov
vloženim, kar pomeni, da so se medtem odločili,
da bodo prestavili proizvodnjo v Avstrijo, v deželo, kjer je delovna
sila dražja. 320 do 350 delovnih mest na tem delu
in še 200 je bilo obljubljenih, to pomeni, kaj bomo vse skupaj
naredili za to, da bomo na nek način teh 500 delovnih mest,
zelo kvalitetnih delovnih mest, nadomestili v naslednjem obdobju.
To je seveda lahko katastrofa tudi za Koroško, ne glede na to,
da precej naših hodi čez mejo iskati delo, ampak vseeno, ta delovna mesta,
ki so tu, so izjemno pomembna. Tretja zadeva,
ki je bila že prej omenjena,
internet na belih lisah. Mežiška dolina in občina Podvelka
so edine, ki še v globalu nimajo pokritih belih lis
od leta 2009, ko smo se borili nekaj let za to,
se do sedaj ni naredilo nič, razen tega, da je zdaj razpis zunaj
in na ta razpis, ker mi spadamo pod kmetijski sklad,
se ni prijavil nihče izmed operaterjev, ker samo operaterji
so se lahko prijavili. Zdaj si lahko zamislite Koroško,
ki je razdeljena oziroma kmetije,
kako naj poteka študij, učenje na daljavo, delo na daljavo,
dodatne dejavnosti na kmetijah, če ni širokopasovnega interneta.
Lepo prosim, internet oziroma informacijska pot je kot tretja
razvojna os enako pomembna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vsi trije izzivi, ki ste jih omenili, so bili zjutraj
obravnavani na delovnem sestanku vlade in bomo odgovarjali potem
nanje, ko se nekaj tega nabere. Kdo želi naprej besedo? Prosim.
Gospod Rožen.
Spoštovani predsednik vlade, spoštovana vlada, spoštovani zbrani.
Lep pozdrav na Koroškem tudi z moje strani v imenu občine
Ravne na Koroškem. Imel bi mogoče tri vprašanja in kakšno pripombo,
opazko. Gospoda Černača bi vprašal oziroma gospoda Počivalška.
Evropska sredstva. Ali se morda ve, kako se bodo ta evropsko sredstva
delila? Predvsem za javno infrastrukturo in me zanima, ali bodo
kvote, kot so bile že v preteklosti, da Koroška regija lahko računa
na neko fiksno kvoto sredstev, ali se bo to na ta način
uresničevalo? Ta skupni poziv torej, ki ga je predsednik vlade navedel,
da delujemo z roko v roki, s čimer se globoko strinjam,
kajti župani imamo včasih občutek, ko kaj pošiljamo na ministrstva,
kot da živimo na drugem planetu in nam pravzaprav država samo nagaja.
Zato ta poziv pravzaprav jemljem, kot da bi ga sam povedal in sem vanj
trdno prepričan. Torej če je možno izvedeti, koliko sredstev bo torej
Koroška regija, tako za javno infrastrukturo, kot za gospodarstvo,
ki je danes tukaj prisotno, lahko dobila od teh 12 milijard eurov
in kakšni bodo načini, morda tudi stopnja sofinanciranja
ali za javne ali za gospodarske projekte? Drugo vprašanje bi bilo
za ministra za infrastrukturo. Vemo, da je začetek gradnje 15. oktober
in me zanima vaša napoved, kdaj bo lahko stekel promet,
kdaj bo torej konec izgradnje tretje razvojna osi po vaši oceni,
glede na nekje realne roke. Vemo, da so tu pritožbe, da so tu
pred nami javni razpisi, vendarle pa je dobro, da javnost sliši,
kdaj lahko napoveste, da bo stekel promet med Slovenj Gradcem
in Velenjem? Teh sedem odsekov, za katere vemo, da se oddajajo
vsa gradbena dela po vašem načrtu v prihodnjem letu,
kajti ta vlada ni imela toliko vpliva, kdaj se bo začelo,
ampak ima pa malo večji vpliv na to, kdaj se bo končalo.
Tretja zadeva gre za predsednika vlade. Danes ste v Koroški regiji,
kot razvojni regiji, to jemljemo kot čast, kot priznanje
in uresničevanje vaše napovedi o decentralizaciji in posluhu
za obrobje, smo narodno obrobje naše države, pa me zanima,
ali vidite Koroško v prihodnje tudi kot pokrajino? Obstajajo skupine
strokovnjakov pod državnim svetom, ki nas rišejo, brišejo, preimenujejo
in me zanima vaša ocena oziroma napoved, ali lahko Korošci računamo
v prihodnje na svojo regijo ali pokrajino, kakorkoli se bo pač
imenovala. Samo še malo dopolnitev. Manjka nam tudi energetska
infrastruktura. Vsaj posebej lahko rečem za bivšo železarno Ravne.
Nam manjka tudi elektrika, ne samo optika in cesta, tu pa morda
poziv ministru za okolje in prostor, da se naj ne sprijazni z dejstvom,
da državni prostorski načrti v tem trenutki trajajo v Republiki
Sloveniji od pet do sedem let, kar je razlagal prejšnji minister
oziroma državni sekretar. Dvomimo v te datume oziroma vi podvomiti
v te datume in poskusite jih krajšati, kajti verjetno je
za fleksibilen gospodarski razvoj in tudi razvoj občin nesprejemljivo,
da se minister za okolje in prostor, ne vi, vaš predhodnik,
sprijazni s tem, da državni prostorski načrt za tri kilometre
elektro kabla traja pet do sedem let, kljub temu, da investitor Eles
ima pripravljena sredstva in je seveda pripravljeni investirati.
To je nekaj konkretnih pobud, drugače pa jemljem vaš obisk
kot posebno čast Koroški in se vam zanj zahvaljujem, hkrati pa bi se
zahvalil, glede na to, da sem dal kar nekaj vlad skozi,
preko šest, sedem vlad, da imate posluh, da skrbno poslušate
za konkretne zadeve, kar ni vedno primer in za to se vam še posebej
zahvaljujem. In glede na vse konkretne sestanke, ki smo jih danes
omenili, vas bomo po ministrstvih župani obiskali v Ljubljani
in takrat se spomnite na ta današnji obisk. Hvala.
Zagotovo bomo. Hvala. Naprej.
Lep pozdrav vsem skupaj. To sta bila dva župana,
pri enem stanujem, pri drugemu imam pa podjetje,
torej Branko Miler od mehanizacije Miler, trenutno zaposlujem
65 ljudi v Sloveniji in na Hrvaškem.
Ta dva sta politika, jaz sem pa prihajam iz gospodarstva.
Jaz bi vas vse skupaj lepo pozdravil
in bi res rekel, da če se bodo te zadeve uresničile,
ki ste jih napovedali spoštovani predsednik vlade, da boste uredili
s temi nevladnim organizacijam, ker to bi res bil skrajni čas.
Vidite cesto, koliko se zavlačuje in vse ostale zadeve, da se trije
spravijo pad vsako zadevo, da se lahko pritožijo.
Tu je treba nekaj narediti sigurno, se strinjam.
Tudi socialne transferje, da nekdo, ki je zdrav človek,
pod 30 let, prejema socialno, moški, ki bi lahko delal, po drugi strani
pa veste, koliko jih vedno išče delo. To so res takšne zadeve,
ki jih je treba urediti na dolgi rok.
Jaz prihajam iz podjetništva in kar se mi ne dopade je to,
da ste zdaj ogromno ljudi zamenjali. Dobrega menedžerja ne zamenjaš.
Nekatere bi lahko obdržali, nekatere sta pač namenjali,
ampak v redu, je pač takšen sistem. Tudi drugi so jih prej.
Sem mislil, da boste vi mogoče rekli, da ste malo boljši kot drugi
in da ne menjate kar vse po vrsti. Kar se pa tiče
naše Koroške, razvoja in vsega ostalega, se zadnja leta
čisto preveč govori o tretji razvojni osi in o sami cesti.
Vsi hodijo v Ljubljano. Jaz prihajam iz kmetije,
v vasi živim in bi po eni strani rekel,
da cesta mora biti, ne bi smela biti pa takšna prioriteta
kot je. Ker dejstvo je, da je treba mladim omogočiti,
da bodo tu delali, da bi tu živeli. Mi imam največji problem,
da mladi ne morejo graditi. Tu imamo dva župana in vse
kar se gradi na Koroške, se gradi v Kotljah. Poglejte,
kako sedimo tu. Narazen smo, covid je prišel. Na vasi ni mogoče
graditi. To je za mene razvoj podeželja. Pet, sedem, deset let,
če je sploh možno, da si nekdo lahko zgradi eno hišo.
Nobene možnosti ni. Tu bo treba nekaj narediti.
Gospod Počivavšek je prej rekel, da je treba ohraniti podeželje.
Če boste omogočili tistemu mlademu, ki je s kmetije doma,
ki ne bi ostal na kmetiji. Če bi si hišo na vogalu zgradil,
bi ostal tam in bi tam delal.
Jaz imam hčerko, ki je prišla iz Amerike in je rekla, da želi
na Koroškem ostati. To je za mene razvoj podeželja. Dva dni nazaj
je prišel iz Arabskih emiratov 28 let star fant, ki smo ga zdaj zaposlili.
To je treba spodbujati. Seveda je pa še druga stvar.
Moramo vedeti, da tu je ogromno podjetnikov, nekateri tudi tajkuni
in moramo mladim omogočiti šolanje. Sami moramo nekaj na tem narediti.
Podjetniki sami. Nekateri si kupujejo ne vem kakšne jahte,
delavce pa mizerno plačujejo. Delavce je treba dobro plačati,
potem bo pa vse šlo naprej. Res si želim, da se na tem nekaj
naredi, da bodo mladi lahko ostali na Koroškem in to bo potem razvoj
podeželja. Hvala lepa. -Ostanite še sekundo pri mikrofonu,
ker imam še jaz eno vprašanje za vas. Pravite, da se ne da graditi,
da se 10 let čaka na dovoljenja, ali mislite, da bodo ljudje,
ki so to stanje povzročili, ti isti ljudje to lahko odpravili,
ko ste rekli, naj ne menjamo ljudi?
Nisem mislil vseh. -Tudi jaz nisem mislil vseh, samo te.
To je bilo retorično vprašanje. Se zahvaljujem. Na ostale stvari
bomo odgovorili. -No, če ste me že vprašali, vam bom pa odkrito povedal,
za koga sem mislil. Koroš Slavko je z mano odraščal in nikoli se ni
s politiko ukvarjal in je bil odstavljen. Če ste me že ravno
vprašali. Moj vzor je bil, z mano je odraščal na vasi,
pa je bil odstavljen zaradi dveh besed, ki jih je na televiziji
rekel. Saj vi ne veste, jaz pa vem. -Ne vem, o čem govorite.
Večina ve. Bil je odstavljen zato,
ker je bil. Je bil namestnik kriminalistične policije.
Vsak dan se je v Ljubljano v službo vozil. Nikoli se ni s politiko
ukvarjal. Ker ste me vprašali.
Prvič slišim za to ime, kakor vem, ga ni odstavila vlada. Tisti njegov
predstojnik, ki je to naredil, če je imel utemeljene razloge,
ga podpiram. -V redu. Hvala.
Upam, da boste omogočili nam, da bomo lahko gradili. -Zagotovo.
In da bo mladina ostala na Koroškem.
Zato smo danes tukaj, da premaknemo v to smer. Prosim.
Najbolj aktualna občina v državi.
Spoštovani predsednik vlade, ministrice, ministri.
Najprej vas kot aktualna predsednica sveta regije pozdravljam,
se vam zahvaljujem za vaš obisk in se seveda ministrom, ki so bili
že na seji sveta regije, zahvaljujem za njihovo operativnost.
Želela bi pa, kot sta že prej predhodnika, tako Tasič kot Rožin,
izpostavila nekaj problemov, hkrati tudi jaz, izpostaviti to,
kar se nam zdi zelo zelo pomembno. Upam, da bo ta debirokratizacija
in decentralizacija dejansko postala tudi resnična zaradi tega,
ker smo od avgusta, od kar imamo te seje, morali protestirati
kar zaradi veliko stvari, predvsem zaradi ukinjanja raznoraznih uradov.
Zadnji protest je bil zaradi ukinitve inšpekcijskih služb
tukaj v Dravogradu, potem zasledimo, ko beremo osnutke
zakonov, da skozi te osnutke zakona
nakazujejo ali nakazujete, da bi se določene
inštitucije izven Koroške priključile Koroški ali obratno,
tako da ta zahteva po Koroški regiji oziroma po Koroški pokrajini
je dejansko naša zahteva in ne naša prošnja.
Tudi zato, ker smo mnenja, da iz veliko razlogov to upravičeno
zahtevamo, kar smo že večkrat utemeljeno tudi napisali na pristojne
inštitucije. Potem ukinitev bolnišničnega
mikrobiološkega laboratorija, tudi laboratorija Splošne bolnišnice
Slovenj Gradec, predvideva novela zakona o nalezljivih bolezni,
da naj bi bil ukinjen, selitev inšpekcijskih služb iz Dravograda,
kot sem že omenila. Izgradnja širokopasovnega internetnega omrežja,
to je sigurno zadeva,
ki bi morala biti v čim krajšem času realizirana in dejansko bi morala
biti to naloga države, ne samo bele lise, pač pa tudi poskrbeti
za to, da bi operaterji, ki se izredno zanimajo za gradnjo
širokopasovnega omrežja znotraj centrov, da bi poskrbeli tudi
za podeželje, ker na sedanji razpis, ki ga je objavilo Ministrstvo
za kmetijstvo, se ni prijavil noben operater. Občine se pa nismo imeli
možnosti prijaviti in bi apelirala seveda na vlado in na pristojna
ministrstva, da poskrbijo, da bi bila to nalogo
države zaradi tega, ker kakorkoli, Koroška smo podeželje,
imamo razvejano podeželje. Občina Črna, če omenim tudi
kot županja te občine, je velika 156 kvadratnih kilometrov
in imamo v sami občini 380 kilometrov cest,
kar je diagonala Slovenije, in ko pridem jaz na posamezne
zaselke, bi izpostavila dva problema. Eden je problem cest,
drugi problem je pa širokopasovno omrežje. Hkrati to velja tudi
za celotno Mežiško dolino in za občino ...
ki smo leta 2008 dejansko izpadli
iz tega aktualnega razpisa in smo takrat ostale hendikepirane,
tako da si to želimo, da bi dejansko bilo v času te vlade
mogoče pa res realizirano.
Izpostavili smo tudi teritorialni pristop na območje celotne regije,
ne da je na območju mestnih naselij pri načrtovanju in financiranju
projektov in vložkov v prihodnji finančni perspektivi,
hkrati upoštevanje prioritet Koroške regije in njenih potreb za razvoj
pri načrtovanju operativnega programa za prihodnjo finančno perspektivo.
Seveda si želimo poenostavitev postopkov za izvajanje projektov
prihodnji finančni perspektivi, kar pomeni debirokratizacijo
predvsem pri ZFO-ju
oziroma pri spremembi načina financiranja občin.
Po zakonu o financiranju občin bi si zelo želeli, da se ta
povratna sredstva spremenijo v nepovratna sredstva,
kar je v preteklosti že bilo, sedaj pa to vračamo kot del kreditov.
Verjamem, da smo vse občine zaradi tega tudi v nekem neugodnem finančnem
položaju. Kot neko zahtevo
smo izpostavili tudi postavitev lesnega centra v Koroški regiji.
Mislim, da si Koroška regija glede na gozdnatost, glede na lesno
industrijo, ki je v preteklosti že bila, to tudi zasluži.
Imamo tudi sklep, da je bil že v preteklosti sklep vlade,
da se bo ta lesni center vzpostavil. Sedaj smo sicer dobili od ministrstva
odgovor za to, da je potrebno narediti neke študije
in da je potrebno ekonomsko analizirati in tako dalje,
vendar v preteklosti je že bil sklep, da bo eden izmed lesnih centrov,
izmed štirih lesnih centru postavljen tudi na Koroškem in bi želeli,
da se dejansko to tudi uresničuje. Če boste pogledali sklepe,
je to že bil sklep skupščine oziroma vlade.
Zdaj pa, če se vrnem na Črno na Koroškem, ko ste omenili,
da je najbolj aktualna občina. Jaz mislim, da je treba pogledati
to sliko tudi širše. Nenazadnje imamo Center za usposabljanje,
delo in varstvo za celotno Slovenijo. V njen je populacija iz celotne
Slovenije, tako da je potrebno to gledati s te perspektive.
To odredbo, ki je bila sprejeta s strani Ministrstva za zdravje
jemljem kot pomoč in seveda za to, da bodo zagotovili ustrezne kadrovske
resurse, da bodo zagotovili ustrezno strokovno pomoč za obvladovanje
teh inštitucij in tudi potrebna zaščitna sredstva.
Drugače pa mislim, da v Črni spoštujemo ukrepe NIJZ-ja.
Že dolgo nismo imeli nobene kulturne prireditve in mislim, da če bomo tako
nadaljevali, da bi se slika pravzaprav moral ustaviti.
Pomembno je pa tudi povedati to, da je bil danes samo en primer
in da mogoče pripad ... ne bo več takšen, kot je bil.
Vsi si to želimo, hkrati je pa veliko zaposlenih iz Črne
in tudi iz občin, ki mogoče bolje izstopajo v centru za usposabljanje,
kar se medsebojno prepleta. Pozivamo pa vsi župani,
tudi kot Svet koroške regije, svoje občane, da spoštujejo ukrepe
NIJZ-ja, saj s tem varujemo sebe
in seveda tudi druge in seveda si ne želimo tega covida.
Tudi si ne želimo, da bi Koroška izstopala ali bila primerjana
s Španijo, niti slučajno. Želimo si, da bi to zajezili zato,
ker danes, ko sem stala tam in sem gledala ministra Kralja
in ministra Gantarja, se mi je zdelo kot da stojim v nekem filmu,
da to kar se nam zdaj dogaja ni res, in da si to dejansko ljudje ne želimo
in da poskušamo z vsemi ukrepi,
ki so na voljo, na razpolago, tudi mi župani poskušati vplivati
na prebivalstvo zato, da to zajezimo. To je naša naloga in ne samo naša
naloga, tudi velika želja, ker sem mnenja, da si ljudje
kot socialna bitja zaslužimo neko drugačno življenje.
Hvala. -Hvala lepa. Kar nekaj vprašanj bomo odgovarjali potem.
Prosim.
Tilen Klugler, župan mestne občine Slovenj Gradec.
Spoštovani predsednik, cenjeni ministrski zbor,
ena prisrčna dobrodošlica vsem na Koroškem. Lepo pozdravljeni.
Zelo spoštujem to vašo odločitev, da ste prišli iz Ljubljane sem
na Koroško pogledati, kakšne so razmere pri nas,
kakšna je razvitost pri nas in dejansko videti kje so izzivi,
priložnosti in nenazadnje tudi mogoče kakšne težave,
s katerimi se tukaj soočamo.
Dovolite, da vam najprej izrečem globoko zahvalo,
globok poklon za to delo, ki ste ga do sedaj izvedli v tem kratkem
mandatu, za vse te projekte, ki ste jih nastavili, nekaj že
izvedli. Sploh pa, ker delujete v teh posebnih, težkih časih,
v teh razmerah, ki poleg tega rednega dela, ki se od vas nekako
zahteva in pričakuje, peljete še nemalo teh zdravstveno varstvenih
ukrepov in skrbite za naše zdravje in za naše boljše počutje,
tako da iskrena hvala in uspešno tudi še vnaprej.
Iskrena hvala tudi za to povprečnino, ki sta jo obljubljali
in se tudi držali besede in nam županov olajšali nemalo
projektov, predvsem teh izvirnih pristojnostnih nalog,
ki jih moramo po zakonu izvajati. Seveda bi si verjetno vsi
kolegi župani in županja želeli, da bi ta povprečnina nekako sledila
tudi s sprejetim zakonom in obveznostim, ki nam jih
kot prenesene naloge nalagate, da bi lahko le te neposredno
tudi s temi povprečnina pokrivali. Saj vemo, da temu ni tako,
ampak že ta povišica je bila več kot pa dobrodošla in smo lahko le nekaj
projektov več tudi v občinah izvedli. Bi pa seveda apeliral
na vas, da glede na to, da je tudi v vašem programu,
predvsem to, da poenostavite te postopke.
Vsi se dejansko soočamo z največjimi težavami
pri pridobivanju soglasij pri nosilcih urejanja prostora.
Ne malo časa poteče, da lahko določen projekt
spravimo do tega, da ga prijavimo na rok,
kajti čakamo na ta prepotrebna soglasje
in potem se zgodi, da lovimo te zadnje dneve, da vlagamo
za gradbena dovoljenja, vas prosimo za podaljšanje rokov
za prijavo določenih projektov. Verjamem, da to ni možno,
da storite danes ali jutri, ampak v kratkem pa se bo verjetno
dalo tudi tu nekaj postoriti. Posledica tega bo, da bo celotna
Slovenija uspešnejša pri črpanju evropskih sredstev in pa dejansko
pri celotnem razvoju, celotne infrastrukture in drugih
aktivnostih po celi državi. Koroška se razvija.
Imamo dejansko vse, kar imajo veliki, kar ste verjetno
danes videli, imamo velik potencial. Seveda pa je največji manjko
ta infrastruktura na Koroškem in tudi tu smo zelo veseli,
da se je končno premaknilo in da bomo 15. oktobra skupaj zakopali,
zasadili prvo lopato. To bo tudi nekako velik potencial
in dalo velik vpliv in predvsem tem ljudem,
ki danes tu sedijo, gospodarstvenikom, za konkurenčnost
našega gospodarstva. Sama tretja razvojna os
še ne bo prinesla vsega. Tu so še druge navezovalne ceste,
ki jih bomo morali narediti in bi tu res prosil, da tudi te navezovalne
ceste, ki bodo razbremenile vsaj naše določene občine,
naša mestna jedra, vključite v svoj program, glede na to,
da bodo tudi to državne ceste,
jih sočasno s to tretjo razvojno osjo tudi umestimo v prostor
in tudi izvedemo. Bi pa prosil še nekaj, da bi pri teh projektih,
ki jih izvajamo, nekako pospešili predvsem to izdajanje sklepov,
podpise pogodb in izplačilo za same projekte.
Konkretno pri nas za 1,4 milijonov smo morali vzeti
likvidnostnega kredita, ker nismo dobili določenih projektov
še plačanih, ki jih izvajamo znotraj CTN mehanizma. Verjamem,
da bo to res ena od prioritet vlade, da se vsi ti postopki pospešijo
in da se nam bodo občine uspešno tudi razvijale. Še enkrat iskrena hvala
za obisk. Vse čestitke in vse dobro. Ostanite tudi vi zdravi. Hvala.
Najlepša hvala. Prosim.