Spoštovane gledalke in gledalci, novinarke in novinarji,
prof. dr. Adolf Lukanovič, župan občine Pivka in predsednik
združenja občin g. Robert Smerdelj, ekipa UKOM-a, gospa prevajalka,
sodelavci v moji ekipi, državljanke in državljani, tudi danes lepo
pozdravljeni na redni novinarski konferenci o izzivih covida-19.
Epidemiološka slika v državi ostaja zaskrbljujoča. Zadnjih nekaj dni
smo beležili malenkost manj okužb, današnji podatki pa so ponovno
slabši, saj je bilo včeraj ponovno potrjenih preko sto novih primerov,
in sicer 123. Opravljenih je bilo
3123 testiranj, kar je največ doslej.
Današnja številka odseva že pred dnevi predstavljene matematične
modele oziroma napovedi in je pričakovana. Se pa je potrebno
zavedati, da se število okužb v prihodnjih dneh lahko še poveča,
s tem pa tudi število bolnikov, ki bodo zaradi težjega poteka bolezni
potrebovali zdravniško oskrbo. Tudi zaradi tega se načrti razširitve
zmogljivosti bolnišnic še povečujejo. Jutri naj bi tako zaživel oddelek
covid-19 v celjski bolnišnici, kar je posledica vedno slabšega
epidemiološkega stanja v Savinjski regiji. To smo napovedali že
na včerajšnji novinarski konferenci. Epidemiološka poizvedovanja so sicer
še v teku, a po do tega trenutka znanih podatkih kaže, da imamo
le dva primera, ki sta povezana z uvozom, 48 primerov je povezanih
z lokalnimi viri in 20 okužb neznanega vira. Število okužb
neznanega vira upada, vsaj zdi se tako po današnjih podatkih.
To je lahko spodbuden podatek, ki morda kaže na to, da so državljani
naše pozive k iskrenosti in predvsem k sodelovanju z epidemiologi vzeli
bolj resno. Nikakor pa niso spodbudni podatki o novih okužbah v domovih
za starejše. Danes se nam je tako pojavilo novo žarišče, in sicer
v Pegazovem domu za starejše občane v Rogaški Slatini. Oz. to je bilo
včeraj, danes imamo rezultate. Tam je okuženih 13 stanovalcev
in tudi trije zaposleni. Deset okuženih stanovalcev
so začasno premestili v Splošno bolnišnico Novo Mesto, danes pa že
razkužujejo hišo in se pripravljajo na preselitev stanovalcev
po različnih conah. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve
in enake možnosti skupaj z direktorji domov za starejše občane
že pripravlja ukrepe, ki jih bodo predvidoma predstavili na jutrišnji
novinarski konferenci in ne danes, kot je bilo napovedano včeraj.
Ta sestanek pravkar poteka. Na včerajšnji novinarski konferenci
smo kot zgled odgovornega, učinkovitega in pravočasnega ravnanja
izpostavili občino Pivka, ki se je v zadnjih dneh hitro prilagodila
novim razmeram, ki so posledica precejšnjega števila potrjenih okužb
v občini. Ker gre resnično za primer dobre prakse ukrepanja lokalne
skupnosti v boju proti covid-19, je danes z nami najprej župan Pivke
in predsednik združenja občin g. Robert Smerdelj, ki nam bo
bolj konkretno predstavil ukrepe, ki so jih sprejeli.
Gospod župan, prosim za vašo predstavitev.
Lep dober dan želim vsem skupaj.
Ja, v Pivki imamo kar zahtevno situacijo.
Konec prejšnjega tedna smo ugotovili, da imamo neko žarišče
oziroma nismo točno vedeli, ali je eno ali jih je potencialno več,
in smo poskušali stvari pripeljati do tega, da smo ugotovili,
čim boljše informacije dobili, kakšna je situacija, ker takrat
ni bilo še veliko testiranj in nam je bila prioriteta ugotoviti,
koliko je potencialno okuženih, kdo so bližnji stiki, skratka,
ugotoviti situacijo. Tako da zahvala vsem, ki so omogočili, da je bilo
to testiranje izvedeno zelo na hitro. Na podlagi tega
smo že prej se pripravili
skupaj v dogovoru z NIJZ-jem, gospodom Krekom,
kaj je tisto, kar bi bilo smiselno in kar je z njihove strani priporočeno
in kar je v pristojnosti občine ali pa lokalnih skupnosti,
da lahko naredimo. Smo se pripravili v primeru, da bo potrebno, za ukrepe,
tako da smo potem že v nedeljo, ko smo izvedeli za en del rezultatov,
da je stvar precej resna, smo sklicali štab, vpoklicali štab
civilne zaščite in sprejeli določene ukrepe. V osnovi gre tu za ukrepe,
ki so v pristojnosti občin.
Odredili smo zaprtje zaprtih športnih objektov,
in sicer za deset dni. In hkrati tam, kjer občina daje soglasja
za prireditve, povedali, da pač teh soglasij v teh desetih dneh ne bo,
in hkrati še dali apel, da se tudi pri takih in drugačnih zasebnih
dogodkih, zabavah enostavno poskuša držati na minimum - če je mogoče,
da se jih prenese naprej oz. da se jih odpove in da si res vzamemo
tak čas 10, 14 dni, da preverimo oz. da vidimo, da maksimalno omejimo
možnost prenosa virusa naprej. Trenutno imamo v Pivki po uradnih
podatkih 18 aktivnih naših občanov, kar je precejšen odstotek.
Zaznali smo v tem aktivnem ukvarjanju
zadnjih par dni v zvezi s covidom,
da je precejšnja težava odzivnost naših zdravnikov pri klicih ljudi,
ko so v strahu, da potencialno imajo okužbo oz. da imajo neke simptome.
Zdravniki so prekomerno obremenjeni in se zelo težko pride
do telefonskega razgovora z zdravnikom. To je resna težava.
S tega mesta res apel, da je potreba ali pa mogoče smo zdaj v situaciji,
ko tisti ljudje, ki so v čakalnici, z nekim namenom seveda,
niso tam brezveze, ampak je mogoče še bolj prioritetno sprejeti
telefonski klic, kot pa pustiti potencialne ljudi, ki imajo virus,
da čakajo oz. da so v nevedenju in da tudi počnejo stvari,
ki ni pametno, da jih počnejo. Mi smo pač zaradi same situacije
odredili vpoklic našega dežurnega zdravnika v okviru štaba civilne
zaščite, tako da bomo poskusili na ta način vzpostaviti ekstra
dežurno številko, če se ne da dobiti osebnega zdravnika,
da se da preko dežurne številke posebej priti do razgovora
z zdravnikom in po drugi strani do napotitve za bris, če je potrebno.
Ja. Z moje strani lahko samo še enkrat rečem, da ...
Lahko rečem tako, da po Pivki se čuti, da je stvar resna.
Ljudje se držijo dosti bolj striktno vseh predpisov. Je videti,
da tudi po ulicah hodijo že z maskami, čeprav to niti ni
priporočeno oziroma zahtevano. In da tudi ni bilo
nekih negativnih odzivov s strani ljudi, društev in tistih,
ki so že imeli neke organizirane stvari; nekih negativnih odzivov
na ta ukrep občine, tako da z moje strani zahvala našim občanom
in apel vsem ostalim, da se držijo, kar se da, ukrepov. Res. Distanca,
maska in razkuževanje itn. To že vsi vemo, že vrabci čivkajo.
So kakšna vprašanja za gospoda župana?
Niso? -So, so. -So?
Živjo, Rebeka ... Svet, Kanal A.
In sicer imam par vprašanj. Ste mogoče v teh dneh že dobili
kakšnega, ki bi kršil karanteno? Ki mu je bila odrejena, pa jo je kršil?
Ne, v teh dneh nismo zasledili pa tudi izvedeli. Takrat smo dobili
informacijo, da se je nekdo vozil okrog, ki je bil v karanteni
oziroma celo pozitiven. Iz tolmačenja je šlo pač za neko
nesrečno naključje, ampak seveda, zmeraj se da najti neko obrazložitev,
tako ali drugačno. Skratka, kdor je v karanteni, nima kaj zunaj iskati.
Ker mislim, da s tem res ogroža predvsem druge, ranljive skupine.
Je pa čutiti poostren nadzor s strani zdravstvene inšpekcije v Pivki.
Bo tudi za perutninarstvo Pivka, sledijo kakšni ukrepi tam?
Zdaj s strani Pivke bodo to najbolje povedali sami, kakšno logiko
oz. kako poskušajo po eni strani zajeziti to, po drugi strani pa tudi
obdržati proizvodnjo, ker vendarle gre za občutljivo proizvodnjo,
ki zelo težko stoji. Lahko nastane enormna škoda. Tudi ne samo škoda,
tudi sanitarni problemi itn. Skratka, mislim, da so se nekako
smiselno organizirali in poskušali en del proizvodnje ustaviti,
ki ni nujna, pa prerazporediti ljudi. Trenutno teče tudi uspešno dogovor
z NIJZ-jem, da bi poskušali narediti presejanje potencialnih okužb.
To pomeni zelo verjetno stestiranje vseh zaposlenih zato,
da vidimo, če je potencialno še kdo, ki niti sam ne ve, da je ...
Da se te ljudi, ki so potencialno pozitivni, umakne iz proizvodnje,
zato da preostali sistem lahko funkcionira. -Koliko testov še čakate
oz. rezultate teh testov? -Včeraj je bilo narejenih kar nekaj testov,
je bilo kar nekaj pozitivnih. Trenutno, ta trenutek mislim,
da jih je bilo oddanih spet 25 na testiranje, nimam pa podatka,
kakšne so številke, pozitivne, negativne, ne vem. -Še to.
Kako resno ocenjujete, da je stanje v Pivki?
Kot sem že na začetku rekel. Situacija je resna.
Z držanjem pravil igre mislim, da lahko dokaj mirno gremo
skozi ta delikaten čas teh 14 dni in mislim, da se bodo stvari umirile.
Hvala. -Hvala vam.
Ni več vprašanj?
Hvala lepa županu Smerdelju.
Danes je z nami tudi prof. dr. Adolf Lukanovič, verjetno najbolj znan
oboleli za covid-19 v Sloveniji. V bolnišnico je bil prof. dr. Lukanovič
sprejet 9. marca letos, nekaj dni po tem, ko je bil v stiku z bolnico,
za katero se je kasneje izkazalo, da je bila pozitivna na novi
koronavirus. 12. marca je bil premeščen v enoto intenzivne
terapije, isti dan intubiran in nato 900 ur mehansko ventiliran.
Tekom njegove hospitalizacije se mu je stanje zelo poslabšalo.
Prišlo je do odpovedi vitalnih organov. Po uspešnem okrevanju
je bil 25. maja premeščen v Univerzitetni rehabilitacijski
inštitut Soča na rehabilitacijo. To je osnovna zgodba.
Vmes pa je seveda ogromno detajlov in osebnih izkušenj.
Prof. dr. Lukanovič, prosim za vašo osebno izkušnjo in hkrati,
da ob koncu odgovorite tudi na morebitna vprašanja novinark
in novinarjev in verjamem, da bodo. Hvala lepa.
Lepo pozdravljeni. Raje bi nastopal s kakšno drugo zgodbo
kot pa z zgodbo o preboleli okužbi s covidom, pa vendar sem se odzval
na to povabilo, ker živimo v času, ki je nedorečen.
Bliža se jesen, bližajo se prehladna obolenja
z vsemi kliničnimi simptomi in znaki,
ki jih težko oddelimo od začetnih kliničnih simptomov in znakov
pri covid infekciji. Zaradi tega tu že v začetku apeliram na vse,
da se poslužijo cepljenja proti gripi. S tem bomo razbremenili
zdravstveni sistem primarnega nivoja, o čemer zadnje čase veliko govorimo.
Precepljenost pri nas je slaba. Tudi za druga obolenja,
za klopni meningoencefalitis. Vemo in čakamo na cepivo
tudi za covid, vendar to je še daleč. Ne vemo, kdaj bodo te študije
zaključene in bo cepivo varno. Zavedati se moramo pa tega,
da nas osnovna vojaška doktrina uči, da sovražnika je treba spoznati.
Sovražnik covid virus je sprenevedav, vsepovsoden in nas ne zanima,
ali gre za biološki izvor ali gre za sintetični izvor. Nas zanima,
kako se lahko proti tej epidemiji, ki načenja vse pore našega življenja,
tudi našo ožjo družbo, kakor tudi na globalnem nivoju. Radi uporabljamo
izraz lockdown. Ne zavedamo se dovolj, kaj se lahko zgodi,
če se bo ta epidemija ponavljala oz. v navalih povečevala.
Zdaj smo v fazi drugega vala. Moja osebna izkušnja mi narekuje,
da povem, da to obolenje ni za bagatelizirati, da gre za resno,
smrtonosno obolenje, in osebno sem zelo užaloščen, ne razumem tistih
nejevernežev, ki se norčujejo, zavračajo, da je epidemija čista
izmišljotina, in na koncu koncev celo spolitizirajo to zadevo.
To je naravnost nerazumno. Namreč, iz povsem enostavnih
prehladnih znakov sem prišel, kot je že uvodničar rekel,
g. Kacin, v stik z osebo
in potem me je ta oseba obvestila, da je bil test pozitiven.
Jasno, kot zdravniku, mi je dolžnost velevala, da grem
takoj na test, ki je bil tudi pri meni pozitiven. In takoj so mi
svetovali hospitalizacijo, katero sem pa na začetku odklonil, saj vendar
moji znaki in simptomi niso bili tako eklatantni, tako obsegajoči.
Ker vem, kako prezasedene so kapacitete naših ustanov, sem rekel,
"saj grem v samoizolacijo". No, pa me je strokovna zdravnica,
mlajša v sprejemni ambulanti na vstopni točki Infekcijske klinike
prepričala, da sem ostal. Ostal sem v ponedeljek v ustanovi,
v sredo pa se je stanje dihalne funkcije tako poslabšalo -
iz običajne normalne dihalne sposobnosti je prišlo do pljučnice.
Številni danes v medijih govorijo, da preveč pozornosti posvečamo
pljučnici, povzročeni s covid-19, da so še tudi drugi vzroki,
druga obolenja. Res je. Vendar trenutno imamo številke,
da je preko milijon umrlih, več deset milijonov okuženih,
in zato je smiselno, da se vsa energija, če že ne na globalnem
nivoju pa vsaj v naši družbi, skoncentrira v enotno fronto
v borbi proti covidu-19. Pridejo tudi leta, ko je človek manj odporen
za take sistemske okužbe, kar se je zgodilo tudi meni,
in potem nastopijo odpovedi vitalnih organov. Če ni uspešnega strokovnega
pravilnega tretiranja, obravnave, potem se lahko zadeva zelo tragično
konča. Smrt je samo ena. In ko človek spozna enkrat,
da je na robu tega, drugače gleda na vse to, kar se dogaja okrog nas.
Vsi ti odpori in ta nepotrebna nesoglasja na različnih nivojih
ustanov, tudi družbenih forumih, namesto da bi se poglobili,
kaj je tisto, kar je premalo dosledno izvajano. Še vedno je ta trojček,
ki ga je že predhodnik omenil. Čistoča rok, zadrževanje v prostorih
na razdalji manj kot meter in pol več kot 15 minut predstavlja
visoko tveganje za okužbo, zato bom tudi to omenil, aplikacijo,
ki nam omogoča zavarovanje okolice. Namreč, če enkrat spoznamo,
da smo okuženi in pozitivni, se moramo zavedati odgovornosti,
da spravljamo v nevarnost tudi ostale, zato je primerno,
da to pravočasno detektiramo. Vsa orodja, vsi koraki,
vse smernice, priporočila, ki nam omogočajo omejevanje epidemije,
so na mestu, zato mi je nerazumno, da se to zavrača v neki razviti
sredini, družbi, kot je naša. Imel sem srečo. Radi govorimo
o problemih slovenskega zdravstva. Da, veliki problemi so.
30 let nove države je zamujenih, premalo smo vlagali v zdravstvo.
Vendar imamo izrazito predane strokovne zdravstvene delavce.
Imel sem srečo, da sem bil obravnavan na Infekcijski kliniki
v Ljubljani, kjer je nivo in kakovost zdravstvenih storitev na mednarodno
prepoznavni ravni. In rezultat je bil, da sem okreval.
Vendar samo zdravljenje ni enovito. Zdravljenje je vedno celostno.
To pomeni, da poleg zdravljenja medikamentoznega ali kirurškega,
imamo tudi vprašanje zdravstvene nege. Na lastni koži sem izkusil
kadrovsko problematiko našega zdravstva. Javno bom povedal.
Vprašajmo se, zakaj diplomantke zdravstvene nege na fakulteti
odhajajo v druge poklice, v Hofer in Lidl za prodajalke,
namesto da bi služile svojemu poklicu, za katerega so se odločile.
Vemo, zakaj. Gre za dohodke, gre za obravnavo, gre za status,
gre za bolniške odsotnosti itn. Poleg zdravstvene nege pa je pomemben
segment v zdravljenju tudi rehabilitacija. Moram javno izraziti
navdušenje nad strokovnostjo Univerzitetnega rehabilitacijskega
inštituta Soča. Gre za vrhunsko ustanovo, ki je v 6 tednih uspela
iz moje nepokretnosti ustvariti samostojnega pohodnega človeka.
Tako da, šest mesecev rehabilitacije v Soči mi je povrnilo gibanje
in vključevanje v normalno življenje. Seveda, nad vsem tem
pa je pomen psihe.
Človek, ki je na robu smrti, ki je dva meseca v komi,
v fazi prebujanja, ko je nemočen, nepokreten, ko je priključen
na vse mogoče cevke, tudi traheostomija, to pomeni cevko
v sapnik ali domače, prerezan vrat, da se lahko oksigenirajo pljuča.
Ko enkrat človek to doživi, potem v tem obdobju nepokretnosti
razmišlja o problemih okolice,
v kakšnih pogojih zaposleni delajo.
Morate si predstavljati nek majhen poseg, ki se mu reče traheostomija,
ki traja sicer 20 minut, v teh pogojih epidemije,
ko imamo skafandre, ko imamo trojno obleko, trojne rokavice, traja lahko
par ur. Temperatura v prostoru je zelo visoka. Vse te sposobnosti
dotika, taktilne sposobnosti, so omejene, ker smo v dodatnih
oblačilih. To zahteva dodaten napor, dodatno koncentracijo in vse to
se izvaja, vendar žal v neuglednih pogojih.
Zato lahko sam se pridružim tistim,
ki so danes zagovorniki čimprejšnje rešitve prostorskih
zmogljivosti infekcijske klinike. Učili so me nekoč, nič nas ne sme
presenetiti. Virus je živa tvarina. Virus se bo spreminjal, virus bo
mutiral. Danes je covid-19, jutri bo covid-20. Premalo napravimo
na področju ekologije, premalo skrbimo za čisto pitno vodo
in druge vire za osnovo življenja. Zato moramo biti pripravljeni
na podobne epidemije tudi z zdravstveno službo,
kadrovsko in prostorsko. Da ne bom zašel. Toliko zaenkrat.
Če so kakšna vprašanja, z veseljem.
Dr. Lukanovič je bilo zelo konkreten, zelo izčrpen. Kaže, da posebnih
dodatnih vprašanj ni. Vse ste povedali.
Najlepša hvala. -Prosim.
Še enkrat najlepša hvala, prof. Lukanovič, za to vaše pričevanje.
Za to sporočilo najširši javnosti in seveda tudi za vaš prispevek
in pomoč medijem, ki to vašo zgodbo prenašajo naprej. Vsem skupaj hvala
za vašo udeležbo, za vaša vprašanja. A so vprašanja zame?
Ja, oprostite.
Dober dan. Urška Šestan, Pop TV. Dve vprašanji bi imela za vas.
In sicer eno glede bonov. Vrstijo se pozivi, da naj bi se podaljšalo.
Se že kaj pogovarjate na vladi o tem? No, najprej to. -Ne še.
Ampak vlada je vedno bila razumevajoča in dovolj fleksibilna.
Očitno se nam epidemiološke razmere slabšajo, kar je dodaten razlog,
da tudi uporabniki teh vavčerjev, teh bonov razmišljajo o tem,
kam in ali sploh bi šli v takih razmerah. Vlada bo o tem
razpravljala, pričakujem, da v okviru razprave o protikoronskem paketu 5,
ki se zdaj pripravlja. Pravočasno bo ta odločitev sprejeta.
Drugo pa glede aplikacije. Prof. Lukanovič je pozval ljudi,
naj si jo naložijo. Včeraj smo dobili podatek, da je nekaj več kot 100.000
naloženih aplikacij na telefone. Imate kakšno bolj točno številko?
In če smo že iz te aplikacije dobili kakšen stik oz. kakšnega potencialno
okuženega? -Torej ... Kar zadeva aplikacijo,
bi jaz izrekel pričakovanje. In željo vlade, da se število uporabnikov
te aplikacije pri obeh operaterjih v najkrajšem mogočem času podvoji.
Zadeve se slabšajo. Verjamem, da bo tudi ta apel prof. Lukanoviča,
da naj vsak pozitivni prispeva svoj del k zamejitvi in si ne le naloži
aplikacijo, ampak svojo kodo vpiše v aplikacijo, tako da bo,
kdorkoli bo v bližini njega, opozorjen. Sam opažam pri sebi,
da potem, ko nekajkrat na dan pogledam aplikacijo in me opozori,
da še nisem bil izpostavljen, sem tudi opozorjen, naj bom še
veliko bolj pozoren, in to zagotovo ima velik preventiven učinek.
Ali je že kak primer zaznan, jaz s tem podatkom ne razpolagam.
Tudi če bi, ga z vami ne bi delil, ker so nekateri organi,
ki zelo strpno oz. na svoj način gledajo na širjenje takih informacij.
Tu na tem mestu ste že videli dr. Maria Fafangla, ki je povedal,
da mu je aplikacija javila, da je bil v stiku s potencialno okuženim,
ampak on je na takem delovnem mestu in hodi po takih lokacijah, kjer je
kaj takega tudi pričakovano. Ključno je opozorilo in potem
spremljanje vsakega posameznika glede morebitnih simptomov
in potem tudi ukrepanje, pravočasno testiranje. Potem pa, če je
pozitivno, je to ne samoizolacija, ampak je kar bolniška in posledično
samoizolacija. -Saša Lozar, Pop TV. Jaz imam pa vprašanje
glede ukrepov, glede dodatnih omejevanj. Včeraj smo slišali,
vi ste tudi govorili, dr. Beovićeva je govorila o tem, da je na vidiku
po 22. uri zapiranje lokalov. Saj sami veste, ne bom naštevala.
Potem je bil pa pred našimi kamerami tudi zdravstveni minister, ki je pa
rekel, da ne vidi smisla v dodatnih omejitvah. Kaj zdaj mi državljani
lahko pričakujemo, kdaj boste se usedli za mizo in dorekli?
Minister za zdravje ima posebno svetovalno skupino, ki jo vodi
prof. dr. Bojana Beović. Ona je skupno stališče te posvetovalne
skupine predstavila. Del tega je predstavila tudi javnosti.
Danes zvečer se bo krizna skupina vlade ne seznanila, ampak natančno
posvetovala in poskušala pripraviti usklajeno stališče, kaj od teh
do sedaj razpravljanih mogočih opcij zagotavljanja večje varnosti
bi lahko bilo udejanjeno. V kolikor bodo nekateri od teh
predlogov zreli za uveljavitev, jih vlada lahko jutri uvrsti
na dnevni red in po seji vlade tudi predstavi javnosti.
Če jih bo sprejela, jih bo tudi objavila v uradnem listu in bo
določila tudi čas, od kdaj veljajo. Toliko. Zagotovo je na mestu
in o tem ne bo nobenega dvoma, da je treba zaostriti nadzor
nad izvajanjem dosedanjih ukrepov. Zelo resna bo razprava o tem,
ali se zameji obratovalni čas lokalov do 22. ure in ne več čez,
ko je samokontrola verjetno manjša, kot pa do takrat. So še nekateri
drugi ukrepi, ki so operativno izvedljivi. Nekateri pa seveda
zahtevajo nekoliko več časa, komuniciranje, razpravo.
Tak je na primer ukrep, ki velja v nekaterih državah zahodne Evrope,
da v vsakem lokalu vodijo evidenco, kdo je v lokalu bil, če bi se med
njihovimi gosti pojavil nekdo, ki je pozitiven na covid-19
in bi potem o tem obvestili lahko vse, ki so bili tega dne v tem času
v lokalu. To je en ogromen zalogaj za epidemiološko službo, ki v takem
primeru poizveduje, in zato smo že seznanili javnost, da je NIJZ
ne le načrtoval, ampak je tudi aktiviral prvi klicni center
v Ljubljani, in včeraj je bila ekipa na lokaciji, kjer bo ta klicni center
deloval tudi v Celju. Če želimo kaj takega storiti, potem moramo
prej zagotoviti orodja, da bomo podatke, ki bi bili na voljo,
lahko tudi sprocesirali in osmislili vse to početje.
V odvisnosti od tega, kdaj bo razglašena popolna operativnost
teh klicnih centrov in glede na hitrost naraščanja števila
okuženih se bo vlada tudi odločila, ali in kdaj take ukrepe sprejme.
Ampak v tem trenutku vam ne morem reči nič več. Danes se bo vlada
posvetovala v formatu kriznega dela, se pravi, vsi tisti ministri
in ministrice, ki v primeru take odločitve morajo jutri za vlado
pripraviti gradivo in ga potem sprocesirati za objavo
v uradnem listu. -Samo še to. Ko mi to poslušamo, se nam zdi,
da ste na različnih bregovih. Minister govori eno, vi drugo.
Vas preseneča njegova izjava, da dodatne omejitve niso potrebne?
Jaz tega ne bom komentiral. Glede na to, da se virus širi,
da so matematični modeli zelo jasno pokazali, da se število okužb lahko
še poveča, pomeni to, da pričakujemo za jutrišnji dan enako ali še večje
število novookuženih. Po tem, koliko je do tega trenutka
že brisanih, kakšen je običajno delež, in glede na to,
da je prišlo do vdora v dom v recimo Rogaški Slatini -
vsi stanovalci, vsi zaposleni so bili prebrisani, ampak samo del je danes
pozitivnih. Čez dva dni bo lahko del pozitivnih bistveno večji,
zato to zahteva ukrepanje. Ukrepati mora tako poslovodstvo doma
in storiti kaj, morda tudi župan, tako kot je to bilo storjeno v Pivki,
glede na to, da imajo tako žarišče. Vsekakor pa je jutrišnje aktiviranje
Splošne bolnišnice Celje, 4. covid oddelka v Sloveniji,
zagotovo na mestu. V tej luči pač pričakujem, da bo vlada danes
zavzela enotno stališče. Na drugi strani pa samo ponovim,
da pač pričakujemo, da se bodo razmere, ko gre za dostop do brisa,
napotitev na bris, ko gre za delo na lokalni ravni, v zdravstvenih
domovih bolje organiziralo, da bo odzivnost hitrejša in da bodo
ljudje veliko bolj mirni v teh časih, ko se število okuženih hitro
povečuje. -Samo še eno vprašanje, in sicer v zvezi s tiskom, ki je zdaj
očitno spet dovoljen, v lokalih imamo lahko časopise. Tega niste nič
objavljali, to drži? NIJZ naj bi to. -Nacionalni inštitut za javno zdravje
je nekoliko dopolnil svoja priporočila. Bistvo tega njihovega
priporočila je, da se lahko tiskani mediji tudi uporabljajo,
ampak pri tem svetujejo nekatere preventivne ukrepe. Če v knjižnici
prebiramo časopise, potem je najmanj, kar je za pričakovati, da uporabljamo
zaščitno masko pri tem, da si roke razkužujemo takoj po tem,
ko smo časopis prelistali. Skratka, uprave knjižnic morajo
zagotoviti tudi pogoje, da bi v čitalnici lahko izvajali
vse ukrepe, ki se pričakujejo od ljudi tudi v normalnih razmerah,
oz. v teh covid razmerah.
Petra Prešeren, TV Slovenija. Gospod Kacin, rekli ste,
da ravno poteka sestanek ministra za delo z domovi starejših.
Kaj se pričakuje od tega sestanka? Gre tukaj za neko pomoč domovom,
za neke dodatne ukrepe, kadrovske okrepitve? Lahko kaj več poveste?
Pred tem sestankom sem se uskladil z vodstvom ministrstva, da bodo jutri
nastopili in povedali, kakšni so zaključki, kaj pričakujejo v določeni
časovni perspektivi, predvsem pa to, kar ste vprašali. Na kakšen način
se bo solidarnost manifestirala v dodatnih kadrih, ki bodo na voljo
prizadetim domovom za starejše občane v tej ključni začetni fazi oz.
v primeru, da bi bil velik izpad zaposlenih zaradi okuženosti
oz. posledične karantene. -Lahko samo vprašam, tu bi šlo
za medsebojno pomoč med domovi starejših ali bi tudi iz zdravstva
prerazporejali kader v domove? -Zdaj vam bom odgovoril
in prosim, ne tega razumeti kot vmešavanje v pristojnost
ministra za zdravje. Minister za zdravje je razglasil ogrožena
območja. Ogrožena območja so bolnišnice, zdravstveni domovi,
domovi starejših, dnevni varstveni centri in zapori. Jaz razumem,
da je mogoče znotraj tega prerazporejati ljudi, zato da lahko
učinkovito zajezimo širjenje virusa. Za kakšno odločitev se bodo odločili
znotraj Ministrstva za delo, družino, socialo in enake možnosti, v tem
trenutku ne vem. Najmanj, kar lahko storijo, je to, kar so že postorili
v prejšnjih fazah epidemije oz. tudi, ko ni bilo epidemije,
po zaključku epidemije. Namreč, solidarnost v regiji,
če domovi, ki niso prizadeti, začasno odstopijo dva delavca
ali pa negovalna delavca ali pa enega medicinskega delavca,
lahko v relativno majhnem radiusu hitro najdemo nekaj kadra, ki lahko
v tej kritični fazi teh desetih dni karantene - zdaj je skrajšana -
vskoči, da nadomesti izpad tam zaposlenih, ki so v karanteni.
Hvala. -Prosim.
Metja Majer, TV Slovenija. Imam še vendarle dodatno vprašanje.
Če vas prav razumemo, vi ne želite več stopnjevati
tega vašega dialoga z ministrom za zdravje, do katerega je prišlo
v zadnjih dneh. Pa me zanima, včeraj ste, mislim, da dejali,
da če se razmere ne izboljšajo, da bo sklican sestanek z direktorji
zdravstvenih domov. Je to že načrtovano? Je vendarle prišlo
do nekega pogovora z ministrom oz. Ministrstvom za zdravje,
kar se tega tiče? Recimo dostopa do testiranj itn., kaj se na tej
ravni nekako dogaja? -Včeraj sem prebral, videl objavo,
da je Ministrstvo za zdravje objavilo tvit, v katerem pozivajo župane,
naj govorijo z direktorji zdravstvenih domov. Prosil sem
gospoda Smerdelja, če lahko v Pivki govori z go. direktorico
zdravstvenega doma, da jaz ne bi posegal v pristojnost ministrstva,
tako da pričakujem, da bo minister najbrž obvestil vlado, kaj so storili
v zvezi s temi težavami in v komuniciranju z direktorji
zdravstvenih domov. -En komentar na to temo.
Ja, izvolite.
V bistvu, na to temo je mogoče reči to, da zdravstveni domovi
so zelo zabasani s svojim delom, kadrovski problemi, vemo,
kakšna je situacija. Mi smo se z našim zdravstvenim domom pogovarjali.
Nekako so res preobremenjeni. To se da dokaj hitro ugotoviti.
Vzporedno imamo še to težavo, da se prepočasi krijejo vsi stroški,
vezani na covid, za zdravstvene domove oz. za zdravstvene ...
Za tiste ki se ukvarjajo z zdravstvom, so tukaj tudi
koncesionarji, ne samo zdravstveni domovi, tako da tukaj mislim,
da bo potrebno neko usklajeno, aktivno delovanje v tem momentu.
Smo pač v situaciji, da je treba na hitro ukrepati, zato mislim,
da sicer s strani občin župani lahko apeliramo na zdravstvene domove,
vendar brez neke resne podpore s strani Ministrstva za zdravje
ali pa vlade, kakorkoli obrnemo, te stvari se bojim, da se bodo
prepočasi premikale, in bo treba na hitro odreagirati, da se stvari
premaknejo. Že prej sem rekel, apel s strani občin ali pa z moje
strani gre v smeri, da je treba posebno pozornost dati klicem
ljudi, ki so potencialno ali ne vedo, če so potencialno okuženi,
ker ta zadeva zdaj trenutno ne teče. Pa ne bom rekel, da povsod,
ampak marsikje ne teče, in tukaj je ogromno enih kritik.
Je pa to zelo pomemben segment, da funkcionira. Hvala.
Ja. -Pa ste vi bili v kontaktu z Ministrstvom za zdravje v tem
kontekstu? Razumem, da ste bili z NIJZ-jem, ampak mogoče,
kar se tega splošnega okvirja tiče, ob vašem ukrepanju? -Ja.
Imeli smo slučajno priložnost, ampak že nekaj časa nazaj,
še pred to večjo krizo, da smo se z ministrom na to temo
pogovarjali. Pogovor je šel v smeri, da smo poskušali predvsem finančni
del čim prej sanirati, vendar kolikor jaz vem, ta trenutek te stvari
niso še čisto transparentne in ne tečejo in tudi finančni del
do zdravstvenih domov še ni stekel. Verjetno pa od doma do doma različno,
ampak mislim, da smo v situaciji, ker tukaj moramo res z roko v roki
zelo na hitro reagirati in te stvari posanirati za nazaj in za naprej
imeti jasna pravila igre, kdo bo kril kakšen strošek.
Ker to res ne sme biti razlog, da se stvari odlašajo
oz. da smo neodzivni, neprokativni, vezani na predvsem
jemanje brisov. Ker to jemanje brisov je vendarle en tak zelo pomemben
segment znotraj teh aktivnosti proti covidu.
V zvezi s tem vašim vprašanjem. Predvčerajšnjim sem tukaj odgovarjal
na vprašanja in sem zelo jasno povedal, da je vlada sprejela sklep,
da je namenila 5 mio. € za poplačilo zapadnih obveznosti z naslova brisov.
Predsednik vlade je vztrajal na seji in je določil skrajni rok, do kdaj
mora ministrstvo za zdravje pripraviti razdelilnik,
po katerem bodo ta sredstva iz proračuna transferirana
na njihove transakcijske račune. Pričakujemo, da se bo to zgodilo,
ampak še enkrat, to je vprašanje za ministra za zdravje.
Jaz presegam pooblastila, ko poskušam pojasniti,
kako teče postopek in kdaj je bila odločitev sprejeta.
Je še kakšno vprašanje?
Če ni, potem hvala lepa za danes, lep pozdrav do jutri. Nasvidenje.
Jutri so z nami predstavniki Ministrstva za delo, družino,
socialo in enake možnosti, tema pa stanje v domovih. Hvala lepa.