Na svoj pametni telefon si prenesi aplikacijo Ostani zdrav
in obvaruj sebe in druge pred covid-19 ter bodi obveščen
o izpostavljenosti koronavirusu.
Prejmi opozorila in prepoznaj tveganje.
Dober dan, lepo pozdravljeni vsi prisotni. Torej, na današnji
novinarski konferenci bom kot predsednik Strateškega sveta
predstavil predloge sprememb zakonodaje oziroma poenostavitev,
ki smo jih pripravili na Strateškem svetu oziroma v treh podskupinah,
to je podskupina na davčnem področju, podskupina na gospodarskem
področju in podskupina na okoljskem področju. V času od 29. maja
do 25. avgusta smo imeli devet sej, na katerih smo obravnavali veliko
število predlogov in potem smo nekako izluščili te predloge,
ki jih bom predstavil v nadaljevanju. Torej, najprej bom
predstavil na davčnem področju, potem gospodarskem in na koncu
na okoljskem, s tem, da tiste na okoljskem so zelo specifične
in tudi potem predlagam vsem novinarjem, da jih lahko podrobno
pregledajo, prav tako vsem novinarjem, kdorkoli bo potreboval
kakršno koli pojasnilo, sem na razpolago, če karkoli ne bi
bilo jasnega, pri naših spremembah smo težili k temu, da so spremembe,
da čim bolj poenostavijo poslovanje, v nekaterih primerih pa tudi
predlagamo nižje davke, s čimer se tudi zadeve na nek način
poenostavijo. Prva sprememba, ki jo predlagamo, torej, na davčnem
področju 28 predlaganih predlogov oziroma predlogov sprememb.
Prva je uvedba enega plačilnega računa za akontacijo dohodnine
in socialne prispevke. To že imamo na nek način tudi danes
pri samostojnih poklicih, ampak mi to predlagamo pri uvedbi
tudi na vseh ostalih izplačilih, kot so plače, avtorski honorarji
in tako naprej. Potem predlagamo uvedbo enega REK obrazca
za vse vrste dohodkov, s tem, da tukaj bi bilo potrebno,
da bi se zadeva še bolj poenostavila, bi bilo potrebno
uvesti identično obdavčitev, ne bom rekel enako obdavčitev,
identično obdavčitev plače, avtorskih honorarjev in pa
podjemnih pogodb. Kot zdaj vemo tisti, ki se pač na to spoznamo,
da imamo pri teh pogodbah, različne vrste davkov in različne
tudi pavšale in tako naprej, tudi na podjemni pogodbi vemo,
da imamo poseben davek na določene prejemke.
Torej, mi predlagamo, da se nekako uporabi formula iz plač in se
prenese tudi na ostala dva, s tem, da se poskuša ujeti
identična višina obdavčitve, kot je bila do sedaj, kajti tako
ali tako gredo prispevki v blagajne in mislim, da ne bi bilo tu nobene
večje razlike, normalno pa je še tukaj tudi čas, dovolj časa
za preračune, da se vidi, kaj je in ko bi to tako naredili,
bi potem tudi REK obrazec bil dosti bolj enostaven. Potem tudi
predlagamo oddajo enega REK obrazca mesečno, torej, vsi tisti,
ki se ukvarjate, predvsem računovodje v podjetjih, vsakokrat,
ko imamo izplačila nekega honorarja, karkoli je, plača,
avtorski in tako naprej, moramo oddati REK obrazec
in isti dan plačati akontacijo dohodnine, torej plačati v petih
dneh akontacijo dohodnine in prispevke, mi predlagamo,
da se uvede en REK obrazec za cel mesec, pomeni, oddali bi ga
konec meseca, izplačila bi se tekom meseca izvajala brez plačila
prispevkov in dohodnine, konec meseca bi se oddal en
kumulativni REK obrazec za vsa izplačila in do desetega
v naslednjem mesecu za pretekli mesec bi se plačali.
Potem predlagamo neke vrste informativni mesečni obračun
davka na dodano vrednost. Pomeni, tudi razmišlja se o tem,
da bi se šlo v e-račune, pomeni, da bi vsi izdali e-račune,
in potem bi bilo vse skupaj lažje, pomeni, davčni zavezanci bi
oddali, FURS-u posredovali vse podatke vseh izdanih
in prejetih računov oziroma bi se potem to navzkrižno
povezalo in davčna uprava oziroma Finančna Uprava Republike
Slovenije bi do 25. v mesecu izdala informativni izračun DDV-ja,
zavezanec bi ga imel odloženega na e-davkih, bi ga pregledal,
če je vse v redu, bi ga potem do konca meseca plačal,
če ne bi bilo v redu, bi se pa te zadeve usklajevale. Na ta način
bi davčne zavezance razbremenili oddajanja obračunov DDV,
ker mislim, da tehnologija to omogoča. Prav tako predlagamo,
kar je, bom rekel, operativna zadeva, skrajšanje roka, po katerem
se ne plača akontacija dohodnine od dobička iz kapitala. Vsi vemo,
da imamo danes za plačilo davka od dohodkov iz kapitala,
torej kapitalski dobiček, imamo roke, prvih pet let se plača 27,5,
potem je 20, 15 in deset za zadnjih pet let. Glede na to,
da je bila tudi korona čas, da so se ljudem tudi neki dohodki
zmanjšali in tako naprej, predlagamo ukinitev tega zadnjega
razreda, potem od 15 let naprej, to pomeni, da bi danes namesto,
da bi čakali 20 let, po 15 letih ne bi bilo več kapitalskega dobička,
vendar moramo še vedeti, da mogoče bo nekdo rekel,
da je to nek privilegij, ampak mi smo včasih imeli triletni rok, da si bil
oproščen kapitalskega dobička. Prav tako predlagamo znižanje stopnje
davkov od dohodka iz kapitala, govorimo o obrestih in dividendah
s 27,5 na 25 odstotkov, pomeni, da se vrne na tisto stopnjo,
ki je bila pred enim letom. Tudi tukaj ugotavljamo, da zavezanci,
tisti, ki niso spremljali spremembe zakonodaje, nekako ne morejo verjeti,
da je tako visoka stopnja, da je šla s 25 na 27, za mnoge
je že 25 preveč, ker pravijo, to je moj denar, ki ga imam v banki
in tako naprej, tako da to je naš predlog, potem predlagamo,
da bi se pri oddajanju nepremičnin v najem tudi znižala stopnja
s 27,5 na 25 in pa da bi se ukinilo ugotavljanje odhodkov
za ugotavljanje dejanskih stroškov. To pomeni, da predložiš dejanske
stroške adaptacije, davčna uprava ima s tem veliko težav,
zaradi tega, ker so postopki dolgotrajni, tudi zavezanci
velikokrat nimajo računov, ne morejo dokazati, tukaj imamo
predvsem veliko težav, enostavno nimajo računov
za adaptacije in tako naprej, zato pa predlagam, da bi se
istočasno zvišal odstotek normiranih odhodkov s 15 na 30
odstotkov, kar pomeni, da bi se efektivna obdavčitev
teh dohodkov zmanjšala s 23,375, mislim, da je,
bi se zmanjšala na 17,5 odstotkov, če štejemo, da se gre za 30-odstotne
normirane stroške. Izenačili bi pri samostojnih poklicih,
torej s.p.-jih in ostalih, bi izenačili datum, do katerega
mora biti plačana akontacija dohodnine in pa socialni prispevki.
Danes akontacija dohodnine zapade v plačilo desetega,
socialni prispevki do 20., nekateri to spregledajo, zaradi tega
predlagamo, da se ta datum prestavi na 20. v mesecu. Potem predlagamo
ukinitev ugotavljanja davčne osnove z upoštevanjem normiranih odhodkov
pri prihodkih do 100.000 evrov. Torej, vsi vemo, da imamo danes
dve možnosti. Ena možnost, mi pravimo temu mali s.p., prihodki do 50.000,
z 80-odstotnimi normiranimi odhodki. V tem primeru ni treba biti zaposlen,
v kolikor želiš uveljavljati odhodke do 100.000 evrov, potem mora biti
nekdo zaposlen vsaj pet mesecev. Mi predlagamo ukinitev zaradi tega,
ker namen pavšalne obdavčitve je poenostavitev poslovanja.
Pomeni, to je, da posluje eden, mogoče ima maksimalno enega
zaposlenega, in da se njemu to olajša in s tem namenom je tudi pred leti
bila zvišana meja za vstop v sistem DDV s 25.000 na 50.000, zaradi tega,
da se mu ni bilo treba ukvarjati z obračunavanjem DDV-ja, s tem,
da pozneje je prišlo do dviga na 100.000, tukaj tudi opažamo veliko
nepravilnosti in enostavno tudi tisti, ki dosega dohodke 100.000,
ta že ima tudi dva do tri zaposlene. Opažamo, da nekateri dosegajo dohodke
do 100.000 in več, pa nimajo nobenega zaposlenega, a mislim, da to ni bil
namen in pa ni namen pavšalne obdavčitve. Potem predlagamo zvišanje
dohodninske davčne olajšave s 3.500 na 4.000. Tukaj pa,
tudi če bo politika ali kdorkoli mislil, da se lahko zvišajo še več,
torej do 4.000, 5.000, 6.000, je stvar odločitve, ali gre za to,
da bomo tudi na ta način na nek način ublažili, ne veliko,
ampak nekaj malega tudi te naše zdomce, ki delajo v Avstriji,
in potem imajo težave, ker imajo doplačila dohodnine v Sloveniji.
Predlagamo uvedbo tako imenovane socialne kapice, to je obračunavanje
socialnih prispevkov za osebne prejemke nad bruto 6.000 evrov,
gre za dosti visok znesek bruto plače. Pomeni, da vsi tisti,
ki bi imeli bruto plačo nad 6.000 evrov, bi se prispevki obračunavali
samo do 6.000 evrov, to je sigurno, da bi prišlo do nekega izpada
socialnih prispevkov, ampak tudi ti ljudje nimajo pokojnine v tej višini,
od katere so plačevali prispevke. To ureditev imajo tudi mnoge države,
v naši bližini je to tudi Avstrija, zaradi tega pač menimo, da je prišel
čas, da to zadevo naredimo, poleg tega je pa treba še nekaj
vedeti. Če nekdo ne bo plačal socialnih prispevkov od svoje bruto
plače, bo imel toliko višjo osnovo za dohodnino in bo pač plačal
toliko večjo dohodnino, tako da tukaj ni čisti izpad,
tisti 22,1 odstotek, ampak je še nekaj dohodnine doplačila,
je pa tisti drugi odstotek, drugi dohodek, ki se plača
na bruto plačo 16,10 odstotkov, pa ga prav gotovo po novem ne bi
bilo. Potem tudi predlagamo za mikro in majhna podjetja,
da bi se lahko izguba pokrivala tudi za nazaj, torej ne glede
na to, koliko dobička si ustvaril, kajti danes imamo omejitev
pri pokrivanju izgube. Predlagamo, da se za ta podjetja
ukine ta omejitev in se na nek način tudi njim omogoči, da plačujejo
davek ali pa plačujejo manj davka, nismo pa šli v zmanjšanje
davka od dohodka pravnih oseb, torej, tukaj smo bili nekako mnenja,
naj ostane 19 odstotkov. Potem je še ena nova poenostavitev,
katero predlagamo, da bi se naredila aplikacija oziroma program
na Finančni upravi, da bi se vsi dohodki iz tujine, če govorim
o dohodkih iz tujine, dividende in obresti, da ko vložiš napoved,
da bi v ozadju bili pripravljeni že vsi mednarodni sporazumi
z vsemi kombinacijami, ki jih imajo, potem jaz vložim
napoved, dodam šifro države, iz katere sem prejel dividende,
torej, program že ve, koliko dividend se mi iz te države prizna
in potem lahko čisto enostavno mi program takoj v naslednji
minuti izda odločbo, jaz jo lahko tudi plačam in zadeva je zaključena
v petih minutah, če ni nobenih težav z informacijskim sistemom
in jaz mislim, da bi to bila dokaj velika poenostavitev,
na drugi strani pa Finančna uprava lahko zmeraj kontrolira, če je kdo
karkoli narobe prijavil, poleg tega pa dobiva Finančna
uprava Republike Slovenije podatke po avtomatski izmenjavi
podatkov, tako da zavezanci, tudi če bi kdo hotel karkoli
nepravilno prijaviti, bi Finančna uprava potem dobila te podatke
in bi lahko ob kontroli ugotovila, da je karkoli narobe. Predlagamo
ukinitev zmanjšanja davčne osnove za 1000 evrov od obresti
prejetih na denarne depozite pri bankah in hranilnicah.
Torej, to je ena taka sprememba, ki bo mogoče sprožila določeno
polemiko. Dejstvo je, da v bankah te obresti niso več
visoke in s to ukinitvijo se tudi te zadeve na nek način poenostavijo.
Naslednja poenostavitev, ki jo predlagamo, in tukaj tudi
pričakujem, da bodo določeni naredili izračun, je poenostavitev
pri obračunu potnih stroškov za prevoz na delo in z dela.
Sedaj vemo, da se to obračunava, moramo povedati, koliko je strošek
prevoza avtobusa oziroma vlaka oziroma nekateri uporabljajo
najcenejšo vozovnico. Tukaj se potem pojavlja problem,
kaj če nekdo nima avtobusa, potem je bilo rečeno, da se mu
do prve avtobusne postaje, do prve železniške postaje prizna
nadomestilo, prizna kilometrina, znižana kilometrina. Mi predlagamo
tukaj, da bi to vse črtali, vse ukinili in da se prevoz na delo
obračunava v višini deset centov oziroma 0,10 evra po kilometru,
ki ga prevoziš ali prehodiš ali karkoli. Nekateri se tudi vozijo
s kolesi. Torej, pri tistih, ki se vozijo izven mesta, bo to
nadomestilo višje, pri tistih, ki pa živijo v mestu, se pa lahko
zgodi, da bodo sedaj dobili manj, kot so dobili, ko so dobili
nadomestilo za mesečno vozovnico. Na področju kriptovalut, to tudi jaz
že nekaj let predlagam, pa nikakor ne uspem, torej,
sedaj smo se pogovarjali o tem, da bi predlagali obdavčitev
dobičkov pri kriptovalutah, da bi jih obdavčili z 20-odstotnim
davkom. Torej, dohodnino. Tukaj vem, tisti, ki se s tem
ukvarjajo, ki se na to spoznajo, bodo rekli, ja, kaj pa tisto vmes,
kaj se dogaja in kaj bo osnova. Torej, predlagamo, da je osnova,
za koliko si kupil kriptovaluto in potem, ko si vnovčil v evre
na svoj račun, ta razlika bi se obdavčila za 20-odstotnim davkom,
dokazovati bi moral, da je bil to identičen nakup oziroma če so
bili vmes neki nakupi, s tem, saj pravim, se ne ukvarjamo,
tukaj sem imel kar nekaj razprav z nekaterimi, ki se spoznajo
na kriptovalute in katerimi, ki želijo, da bi ostalo tako, kot je
sedaj, predvsem zaradi tega, ker je zadeva nedorečena
in komplicirana. Menim, da te viške oziroma te specialne
načine ugotavljanja, lahko ugotavljamo na drugačen način,
zaenkrat dajmo obdavčiti to, kar lahko obdavčimo. Pomeni, kupil sem
kriptovaluto, prodal sem kriptovaluto, iz denarnice sem
spustil denar na moj TRR, to je jasno, da sem dobil nek denar
in plačam 20 odstotkov. Drug način je, ko mi nekdo pravi, ja,
bo pa nekdo z bitcoini kupil hišo. Če bo nekdo kupil z bitcoini hišo,
seveda je kupil hišo in potem, ko se ga lahko vpraša od kod,
on bo rekel, kupil sem z bitcoini, se spet ugotavlja, tisti trenutek,
ko si kupil hišo, si unovčil svoje bitcoine in se bo ugotavljalo,
kdaj si jih nabavljal, kdaj si jih unovčil in normalno, tukaj se bo
lahko tudi pojavil problem, ko je nekdo kupil bitcoine,
od kod mu denar, kajti moramo vedeti še, da imamo še zmeraj 68.a člen,
ki govori o nenapovedanih dohodkih, kjer se bi lahko tudi to ugotavljalo.
Nadalje predlagamo obdavčitev z 20-odstotnim davkom izplačil
iz družinskih skladov. Torej, nekateri Slovenci imajo
v tujini družinske sklade. To so skladi, v katere so vložili
svoj denar, če bi oni ta denar imeli na svojem računu in bi dedovali
dediči v prvem dednem redu, pomeni, otroci ali pa vnuki, bi to bilo
neobdavčeno, oni so denar vložili v sklad, zaradi tega, ker želijo,
da ta denar, ki ga imajo, ostane tudi za njihove potomce,
ne samo tiste prve, kot so otroci, ampak tudi vnuki in naprej
in potem se iz teh skladov občasno izplačuje denar, torej,
predlagamo, da ta denar, ki ga dobijo, da se obdavči
z 20-odstotnim davkom, v teh skladih, kjer se ta denar
izplačuje, se tu šteje za darilo sklada fizični osebi, Finančna
uprava pa to danes obdavčuje z dohodnino po lestvici.
Predlagamo uvedbo novega šestega dohodninskega razreda
za dohodke oziroma za davčno osnovno nad milijon evrov,
pri katerem bi bila stopnja deset odstotkov.
Pomeni, do davčne osnove en milijon evrov, tisti, ki bi imel tako visoko
osnovo, bi plačal približno 486.000 evrov, bi plačal dohodnine,
nad tem, to pomeni, če bi nekdo podpisal, zdaj imam enega športnika,
ki bo podpisal dobro sponzorsko pogodbo, če bi podpisal sponzorsko
pogodbo za dva milijona, bi to v Sloveniji pomenilo
obdavčitev približno 980.000, 986.000 evrov. Potem po tej
varianti, ki jo predlagamo, bi pa ta davek znašal 586.000,
pomeni 400.000 manj, to je znesek, za katerega se prav
gotovo ne bo odločil za selitev, kajti selitev ne pomeni, da se jaz
samo kot športnik preselim, selitev pomeni tudi, da mora
družina z mano iti, otroci hodijo tam v šolo in tako naprej.
V Sloveniji se moram odjaviti, ne morem več registrirati avta
v Sloveniji in tako naprej. Pri davku na motorna vozila
predlagamo ukinitev tega luksuznega davka, ki je bil uveden pred leti,
to je tako imenovani 6. AA člen. Vem, da Ministrstvo za finance
pripravlja spremembo obdavčitve motornih vozil in upam tudi,
da bo to v kratkem urejeno, ampak zaenkrat, če še ne bo
urejeno, bo smiselno ukiniti ta zgornji davek, kajti vsaka višja
obdavčitev ne garantira tudi višje davčne prihodke
in to se je pokazalo predvsem pri avtomobilih, ko so začeli
avtomobile kupovati v tujini, predvsem v Nemčiji in na Slovaškem,
Slovenija je potem izgubila tudi tisti osnovni DDV, ne, da ni dobila
še DMV-ja. Potem pa predlagamo še sledeče. Vsi vemo, da ko imamo
dohodnino, ko dobimo dohodninsko odločbo, da se vsako leto odločimo,
komu bomo namenili pol odstotka svoje dohodnine, zdaj vemo, da vsa
društva, vse ustanove imajo težave s financiranjem in bi jim prav gotovo
veliko pomenilo, če bi se ta odstotek povečal. Mi predlagamo povečanje
tega odstotka z 0,5 odstotka na en odstotek. Zdaj, kaj to pomeni
v zneskih? V trenutni situaciji, ko imamo 0,5 odstotka, je to
približno deset milijonov, ampak samo približno polovica
se jih odloči, da namenijo ta dohodek nekomu. Pomeni,
pet milijonov denarja se nameni določenim ustanovam, društvom
in tako naprej, nevladnim organizacijam. S tem, da pred leti
je bila sprememba na ta način narejena, da se je tudi preostalih,
tistih, ki se niso odločili, komu bodo namenili, da se je
tudi tisti odstotek delil po nekih kriterijih. Torej, zdaj govorim
o mojem osebnem mnenju, je, da če sem se jaz odločil,
da nekomu namenim, potem sem njemu namenil in to mora biti
namenjeno njemu. V kolikor sem se odločil, da tega ne bom
namenil nikomur, sem se odločil, da to pustim proračunu.
Zaradi tega menim, da zdajšnja ureditev ni ravno najboljša.
Potem predlagamo tudi zvišanje odstotka, ki bi ga lahko davčni
zavezanci, pravne osebe, tisti, ki opravljajo dejavnost,
namenili za donacije, vsi vemo, da danes lahko za donacije
namenimo skupaj 0,5 odstotka, kajti imamo 0,3 in 0,20,
to se v glavnem namenja tudi nekim društvom in ustanovam,
tudi v tem primeru predlagamo, da se ta odstotek zviša
in to na 20 odstotkov, namesto zdajšnjih 0,5. Nekdo bo rekel,
da bo lahko prišlo do kakšnega izpada. Jaz mislim, da kakšnega
večjega izpada ne bo prišlo, po drugi strani pa tudi morate
vedeti, če se nekdo odloči, da bo nekomu dal 10.000 donacije,
se on odpoveduje vsem 10.000. Njemu bi bilo lahko boljše,
da bi si teh 10.000 pustil na računu, plačal vse davke,
ki jih mora plačati maksimalno 40 odstotkov, bi mu ostalo
60 odstotkov, pomeni, mi moramo stimulirati, da se nekdo odloči,
da daje donacije določenim ustanovam. Potem bi bilo treba
čim prej uvesti davek na obdavčitev nepremičnin. Jaz pričakujem,
da se bo to zgodilo, v naslednjih letih še ne in tukaj normalno,
ta davek bo zamenjal obstoječe tri davke, torej, to so NUSZ,
davek na premoženj in pa nadomestilo za gozdne ceste.
Zdaj, ena sprememba pri upokojencih. Predlagamo, da se upokojencem
omogoči, da po upokojitvi še naprej delajo, pomeni, lahko dela,
brez omejitev, ni jim treba zmanjševati pokojnine in nič,
dobi celo pokojnino in dobi celo plačo. Normalno, od te plače
tudi plačuje celotne prispevke. Naslednja zadeva se nanaša
na davčni postopek. Opažamo, torej, vsi vemo, da so inšpektorji
pri svojem delu samostojni, govorim o davčnih inšpektorjih
oziroma finančnih inšpektorjih, včasih se pa pojavijo določene
težave in v takih primerih menimo, da bi se moral v te postopke
vključiti direktor Finančnega urada, torej mora imeti pristojnost,
da potem tudi direktor Finančnega urada ugotavlja, ali je ta odločitev
pravilna ali ne, tam, kjer pa postopki potekajo normalno,
kar je velika večina postopkov, lahko rečemo, več kot 90 odstotkov,
da ni kakšnih težav, tam bi se pa odločba izdala.
Potem predlagamo poenostavitev pri obračunavanju prispevkov
delodajalca in delojemalca. Torej, danes imamo bruto plačo,
ki je sestavljena na sledeč način: od bruto plače se odštejejo
prispevki 22,10 odstotka, potem plačamo akontacijo
dohodnine in na koncu dobimo neto plačo. Na to bruto plačo
se še plačajo prispevki, po stopnji 16,10 odstotka.
Govorim o skupnih prispevkih. To so zdravstveno, starševsko
varstvo, pokojninsko zavarovanje in tako naprej, poškodba pri delu,
za zaposlovanje. Torej, v tem primeru predlagamo, da bi se,
gre res za revolucionarno spremembo, da bi delodajalec,
ki izplačuje plače, plačal to vse v enem znesku.
Pomeni, ne bi več govorili navzven o delodajalcu, ampak delojemalcu,
seštevek obeh prispevkov bi bil seštet in nakazan v enem
znesku, kar pomeni, da delavci v svoji bruto plači ne bi imeli več
prikazanih prispevkov, ampak bi imeli samo bruto plačo
minus akontacija dohodnine in to bi bila potem njegova neto
plača, kajti mnogokrat kdo sprašuje, zakaj imamo sploh
prispevke na bruto plačo. Enostavno zaradi tega, ker se
mora računica nekako na koncu iziti. Potem imamo še eno
zadevo v zvezi z upokojitvijo. Ko zaposleni izpolni zakonske
pogoje za upokojitev, mi predlagamo, da mu avtomatsko
preneha delovno razmerje. In ko mu delovno razmerje preneha,
potem postane upokojenec, potem se pa lahko on s svojim
prejšnjim, predhodnim delodajalcem dogovorita, ali bo nadaljeval
zaposlitev in potem se iz upokojitve vrne nazaj na zaposlitev,
na ta način je tudi delodajalcu omogočeno, da lahko odločajo,
s kom bodo delali še naprej, po izpolnitvi pogojev za upokojitev.
Potem imamo še naslednjo zadevo, boljša dostopnost
zaposlenih na Finančni upravi Republike Slovenije v času
uradnih ur. Tukaj je bilo kar nekaj pripomb zavezancev,
kajti vsi tisti, ki kličemo velikokrat na Finančno upravo,
vemo, da se nam oglaša avtomatska centrala, razen na posebnem finančnem
uradu, kjer se oglasi fizična oseba in vas preveže naprej, se nam oglasi
avtomat, ki vas poziva, pritisni ena, pritisni dva, pritisni tri, potem ko
pritisneš tri, te spet vpraša za ena, dva in potem te vpraša za davčno
številko in na koncu ti lahko reče, čakalna doba je osem minut
in 30 sekund. Torej, nihče nima niti volje niti želje, da bi
tolikokrat klical, to pomeni tudi fizično to, da lahko, kako je
bilo v preteklosti, v preteklosti je 500 zavezancev klicalo
500 referentov in so imeli njihovo direktno številko, so jih
poklicali in so res zadeve uredili. Danes teh 500 kliče mogoče
na pet ali na deset številk. Si predstavljate, kakšna vrsta
je to? Mogoče je bilo to narejeno na Finančni upravi zato, da se ne bi
kakšen referent navezal na svoje podjetje, ampak jaz mislim,
da za to ni nobene potrebe in glede na to, da je tudi predlog
gospodarstva, da se to spremeni, torej mi predlagamo, da se ta
zadeva uredi. Naslednja zadeva, ki se tiče državne uprave,
kjer bi pa tudi veliko pomenila, ta sprememba bi veliko pomenila
pri odpravi administrativnih zadev, danes se plače v državni
upravi izplačujejo petega v mesecu. To za sabo potegne veliko
administracije, predvsem pri tistih, ki imajo potne stroške ali pa
akontacije potnih stroškov, torej, zmeraj, ker je nemogoče
od prvega do petega vse pripraviti, plače morajo biti pa
že prej pripravljene, je nemogoče, da bi nekdo tako hitro pripravil
vse zadeve, in potem se izplačujejo akontacije potnih
stroškov, akontacije ne vem, česa in potem naslednje leto
se dela poračun teh akontacij in se dajo že nove akontacije,
če nekdo spet potuje. Zaradi tega predlagamo,
da bi se postopoma prešlo iz petega v mesecu na 15. v mesecu,
to pomeni, do 15. bi se to lahko vse uredilo, ne bi bilo nobenih težav
z administriranjem, ne bi bilo možnosti, da pride do napak,
ta prehod, tukaj se je treba tudi predvsem pogovarjati s sindikati
in zaposlenimi, ta prehod, torej naše razmišljanje je, da bi bil postopen,
torej ne naenkrat za deset dni, ampak postopoma, torej vsak
mesec za dva dni, da se lahko uredijo tudi trajniki in tako
naprej, ampak to je naša ideja, ki bi zelo poenostavila poslovanje
tistih, ki delajo obračune, plače v državni upravi, ampak bomo
videli, kakšni bodo predlogi tistih, ki mogoče nasprotujejo
tej ureditvi. Zdaj na gospodarskem področju predlagamo avtomatizacijo
izpolnjevanja obrazcev v javni upravi, pomeni, če jaz pridem tja
in se pokažem in se izjasnim z matično številko podjetja,
mi ni treba dati nobenega podatka več, vse je tam.
Torej, lahko pogledajo v Ajpes, lahko pogledajo vsepovsod,
vidijo, da sem to jaz kot direktor, vidijo, da je to podjetje, v katerem
sem jaz direktor in vse podatke imajo tam, ni treba, da bi jaz
zbiral neko dokumentacijo in jo nosil k njim. Prav tako
nekatere moti, da imamo več različnih registrov, torej, da bi
bil en register za vse subjekte, ne pa, da bi bilo več registrov,
potem se tudi pojavlja, da moramo poročati eni ustanovi,
drugi ustanovi, tretji ustanovi, torej, zadevo je treba tako urediti,
da se poroča samo enkrat, vse ustanove naj povedo,
katere podatke potrebujejo, ti podatki se bodo zbrali na enem
mestu in potem ustanove naj iz tega mesta pobirajo tiste
podatke, ki jih potrebujejo, ne pa, da se zavezanca nenehno
maltretira z nekim poročanjem, potem pa pozabi poročati,
pa ga čaka kazen ali pa kaj narobe poroča, pa ga spet čaka
kazen. Torej, namen poslovanja ne sme biti kaznovanje
in lovljenje na napakah, namen poslovanja mora biti,
da se sproščeno posluje in da to, kar počneš, delaš
z veseljem. Potem imamo, da bi šlo za enkratno posredovanje
podatkov državnim organom. To, kar sem že povedal,
ne vsakemu posebej. Potem imamo naprej vse vloge,
torej, tukaj imamo tudi veliko težav. Mi vložimo neko vlogo na kateri koli
državni organ, in potem oni pravijo, v roku odločitve 30 dni. In praviloma
se dostikrat zgodi, da nas kličejo 30. ali pa 28. ali 29. dan
in zahtevajo dopolnitev in potem se zadeva še vleče, torej, ta zadeva bi
se morala urediti tako, da se zadeve poenostavijo, da ko že dobi vlogo,
mi takoj pošlje nek poziv, če je treba karkoli dopolniti,
če ni treba nič dopolniti, pač odloči. Če smo popolnoma
normalni in če razmišljamo, ali nekdo odloči zmeraj 28. dan
ali odloči zmeraj peti dan, je skoraj identično, samo ujeti
moraš enkrat ta ritem, da začneš odločati petega ali desetega
v mesecu. Potem predlagamo poenostavitve pri refundaciji
bolniških. Tukaj opažamo, da če neko podjetje dobi zaposlenega delavca
v svoje podjetje in je bil ta prehodno zaposlen drugje,
in potem se uveljavlja bolniška, se gleda celoletno povprečje,
da ne morejo dobiti podatka za zaposlitev v njegovih prvih
štirih, petih mesecih in potem normalno se ta refundacija tudi
zavrne. Mi predlagamo, da bi mi kot podjetje oziroma kot podjetniki
Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije oddali samo bolniški list.
To je že danes tako ali tako elektronsko, Zavod ima vse podatke
o vseh zaposlenih in bi nam lahko on naredil obračun te bolniške in tudi
uredil, da bi se ta bolniška nakazala in tako naprej.
To zahteva prav gotovo nekaj sprememb, ampak mislim,
da za to obstajajo tudi razpoložljive kapacitete,
da se to lahko naredi. Nadalje predlagamo naslednjo točko,
ki jo imamo, to je sedma točka pri teh ... Poenostavitev prezapletenih
postopkov v delovanju podpornih agencij. Tukaj vemo, da je veliko
pripomb na delovanje AVK in ARSO. Nekaj se zdaj te zadeve
popravljajo, ampak menim, da ni potrebe, da se toliko
zavlačuje pri določenih dovoljenjih in tukaj so predvsem podjetja
imela veliko pripomb in zaradi tega predlagamo,
da se te zadeve uredijo, kajti v končni fazi, to, kar ves
čas trdim, država dela za svoje državljane in jih pri tem njihovem
poslovanju ne sme ovirati. Predlog je tudi, da bi se uvedla
tako imenovana zlata vizumska shema, pomeni, neki tujec,
ki bi vložil določen znesek denarja, ali je to milijon ali dva,
investicije v Slovenijo, bi lahko dobil v Sloveniji bivalno dovoljenje
ali pa tudi državljanstvo, to je zdaj prepuščeno vsakemu,
torej, nekatere države to zadevo imajo. Prav tako bi bilo,
to, kar smo zdaj doživeli, da je pač v tem covidu se zelo
razvilo delo od doma. To delo dokaj poenostavi,
torej, prvo zmanjša stroške, poenostavi poslovanje, ljudem
omogoči bolj normalno življenje, da so lahko tudi s svojimi doma,
tukaj predlagamo, da bi se bolj podrobno to delo od doma
uredilo, da ne bi bilo kakršnih koli težav, mogoče, da bi se
naredilo neko novo razmišljanje. Veliko pripomb je bilo tudi
na dolgotrajne postopke pridobivanja delovnih dovoljenj
za tujce. Mislim, da bi se moralo zadevo tukaj urediti in predvsem
tudi omogočiti poslovanje preko elektronske pošte.
Pri upokojitvi so določeni predlogi, da naj ZPIZ spremeni neka določena
interna navodila, potem se pojavljajo ovire pri poslovanju
s FURS-om, to je tisto, kar sem prej govoril, sprememba
referentov in klicanja na tiste avtomatske centrale, potem predlog
je tudi, da Inšpektorat Republike Slovenije objavlja na spletni strani
svoje stališče in mnenja, da se lahko zavezanci prilagodijo
in vidijo, za kaj gre. Lahko bi se naredile še določene poenostavitve
aktivnosti na točki e-VEM. Potem tisto, kar sem že prej
povedal, pojavlja se tudi problem poročanja Statističnemu uradu.
To so ti podatki, kateri bi lahko bili urejeni, tisto, kar sem
povedal pod prvo točko, da bi bili ti podatki že urejeni
v tistih zadevah, ko bi bila enotna baza podatkov, bi pač
Statistični urad vzel tiste podatke, ki jih potrebuje. Potem se predlaga
poenostavitev pri čezmejnem poslovanju. Pomeni, nekdo,
ki gre v neko drugo državo delat za 24 ur ali pa 48 ur,
da se ta zadeva poenostavi, da ni treba izpolniti vso
papirologijo, ki jo potrebuješ in pa tudi, da obrazec EA1 bi se
lahko izpisal elektronsko z interneta, da ni treba čakati
na njega, kajti če so vsi prispevki plačani, ni nobene zadeve.
Da ne bom predolg, torej, še imamo naprej okoljske
spremembe. Torej, na področju okolja je tudi 30 sprememb.
Področje okolja je zelo komplicirano, torej, tukaj predvsem
zavezanci predlagajo poenostavitve pri izdaji gradbenih
dovoljenj, poenostavitve pri raznoraznih zadevah.
Torej, mi smo pripravili določene predloge, ampak treba se je
zavedati, da je v fazi sprejemanja gradbeni zakon, da so v fazi
sprejemanja določene uredbe, ki bodo to poslovanje dokaj
poenostavile, tako da zaenkrat ne bi izpostavljal vseh teh
zadev tako podrobno, kajti mislim, da je bilo dovolj s temi, ki smo
jih imeli, če se bodo pojavljala kakšna vprašanja, smo vam
na razpolago in tako kot sem povedal že uvodoma, če novinarji
potrebujete kakšna vprašanja, bodisi novinarji bodisi kdorkoli
drugi, smo na Strateškem svetu na razpolago in bomo vse zadeve
pojasnili, kaj smo mislili v konkretnih primerih.
Toliko. Hvala. Zdaj, če ima kdo kakšno vprašanje,
prosim. -Anton Dolenc, Svet 24.
Zanima me, koliko je pri teh vaših predlogih igrala vlogo
koronakriza kot taka, koliko pa bi jih predlagali tudi sicer,
če ne bi bilo krize? Kot drugo pa, koliko ste vi pri tem, zdaj,
pred današnjim dnem komunicirali z vlado? Se pravi, koliko lahko
pričakujemo tega, da bi prišlo v vladni predlog? -Torej, kar se
tiče teh zadev, prav gotovo je korona nekaj vplivala, predvsem
v tistem delu od doma, potem pri zmanjšanju določenih davkov,
ki jih predlagamo glede na situacijo, ki je, torej, korona je,
ampak drugače tudi, če ne bi bilo korone, bi bili predlogi isti,
če gledate predvsem na področju davkov, je veliko predlogov,
o katerih sem jaz pisal in govoril že leta 2011, če greste gledat
poročilo Fiskalnega sveta iz leta 2011, boste videli veliko število
teh predlogov. Res, da je žalostno, da je minilo devet let od takrat,
ampak teh sprememb je bilo že takrat veliko. Kar se tiče drugega
vprašanja, normalno, vlada je tista, ki bo odločala, kaj bo predlagala
Državnemu zboru. To pomeni, da je bila to njihova odločitev, normalno,
mi smo to zadevo tudi že predstavili včeraj poslancem
koalicije, tako da jaz pričakujem, da sedaj bodo vsi pogledali,
tudi ostali, ko bo objavljeno v medijih, bodo vsi ostali
tudi to dobili in potem bo zadeva šla naprej, pričakujemo normalno
kakšne pripombe, pričakujemo dodatne predloge in tako naprej,
ampak če želimo določene spremembe sprejeti do konca leta, določene
se pa da sprejeti, mi predlagamo, da bi to bilo čim prej, s tem,
da kar se tiče spremembe informacijskega sistema,
pomeni informativni izračun DDV-ja, en REK obrazec in tako naprej,
to smo pa razmišljali, da bi se uvedlo z naslednjim letom 1. aprila,
zaradi tega, da minejo še bilance in tako naprej, da ne bomo vse
rinili v začetek novega leta.
Zdaj, tukaj so številne olajšave predvidene. Ste tudi že kaj
računali posledice na proračun in morda pač, kako bi se potem
to uravnotežilo? -Ne, to so naši predlogi. Torej, pazili smo,
zdaj, če grem po vrsti, pri šestem dohodninskem razredu
ni nobenega izpada. Pomeni, lahko je samo plus, če bi nekdo
ostal. Pri zmanjšanju obdavčitve s 27,5 na 25, to pomeni
pri kapitalskih dohodkih, ne pričakujemo nobenega izpada,
zaradi tega, ker jaz vam povem iz prakse, mnogi si dividende
danes ne izplačujejo zaradi višjega davka in čakajo, da se bo
enkrat v bodoče s tem nekaj zgodilo. Pomeni, to je popolnoma
enostavno. Lahko si nekdo pridobi podatke na FURS-u,
koliko je bilo izplačanih dividend v prvih osmih mesecih, s tem,
da moramo upoštevati tudi korono, moramo upoštevati,
da so mnogi izkoristili olajšave in zaradi tega imajo prepoved
izplačila dividend, to prav gotovo vpliva, ampak jaz menim torej,
zmeraj, če je nižji davek, je več izplačil in danes mnogi
razmišljajo, da si dividende ne bodo izplačali, pa čeprav gre
za 2,5-odstotni točki. Potem imamo druge olajšave
pri tisti socialni kapici, tam je normalno pričakovati,
da nekaj bo izpada, ampak jaz pri tem ne pričakujem, da bo to
kakšen velik izpad, ampak s tem bomo spet, veste, mi moramo
vedeti, da je nam multinacionalk šlo iz Slovenije ravno zaradi te
visoke obdavčitve. Torej, jaz, ko sem prihajal na to tiskovno
konferenco, mi je kolega iz Beograda, ki je v Beogradu,
mi je poslal, da je na Financah objavljena oziroma napovedana
ta tiskovna konferenca, in bi dal samo za primerjavo,
kajti bil sem tudi direktor Davčne uprave v Beogradu.
Če imaš v Sloveniji 10.000 bruto plače in če imaš v Beogradu 10.000
bruto plače, je razlika v neto plači 3700 evrov. Zaradi tega,
ker v Srbiji imajo socialno kapico nekje na 2300, 2400 evrov
in imajo fiksno dohodnino pri plači deset odstotkov.
Mi imamo pa 50. Pomeni, vsakdo, ki razmišlja, da bi imel
sedež neke svoje multinacionalke ali pa podjetja v Sloveniji
oziroma v Sloveniji, v Ljubljani ali pa v Beogradu, se bo raje
odločil za Beograd, ker bo zaposlenim več ostalo in jaz si
želim, da se to na nek način počasi začne vračati v Slovenijo,
pomeni, pri teh spremembah, kjer bo mogoče vizuelno največ
izpada, mi pričakujemo, da bomo nekoga dobili, da se bo
ta zadeva poravnala, je pa nemogoče, torej, tisti, ki lahko
reče, da bo lahko izračunal točen izpad, je pa nemogoče.
In prav tukaj, pri tem novem dohodninskem razredu se zdi,
da računate, da bi se morda v Slovenijo vsaj vrnili nekateri
športniki. Morava biti aktualna, v teh dneh se ravno Tour de France
odvija. Vemo, Roglič se je lani ... -Nisem gledal, koliko nagrad sta
dobila, ampak danes sem videl samo naslov, koliko je dobil kdo
nagrade, in Pogačar je dobil več kot Roglič, ampak veste,
to so vse te zadeve, kaj bi lahko bilo obdavčeno v Sloveniji.
Ampak tudi vemo, Roglič naj bi prejemal neke tri milijone plače.
Kakšna bi bila potem po vaše tako na hitro razlika? -Torej, če zdaj
govoriva o davčni osnovi, govorila bova o netu znesku, kajne.
Recimo, da bi on teoretično dobil tri milijone neto, tri milijone neto,
če bi to prijavil pri nas, če rečeva, da zdaj do enega milijona neto,
bi imel 486.000, za druga dva milijona bi imel pa en milijon,
pomeni, on bi plačal milijon in pol, če rečeva po domače, dohodnine,
po tem predlogu, ki ga mi predlagamo, bi bilo pa samo
700.000 evrov. In jaz delam veliko s športniki, veliko delam
s športniki, ki gredo v tujino, tudi za poslovneže, ki gredo
v tujino, tukaj so velikokrat težave predvsem zaradi družin.
Torej, družina želi ostati v Sloveniji, v Sloveniji je lepo
živeti, tukaj imamo tudi dobre šole in tako in ne želijo tega šoka
otrokom povzročati s selitvijo, tudi, kot sem že prej povedal,
soproge nimajo tam kaj početi, zaradi tega, ker so vse
prijateljice v Sloveniji, tako da jaz mislim, da to moramo
znati izkoristiti, nihče pa zaradi tega novega razreda ne bo
prikrajšan in tudi izpada ne bo, lahko je samo dodatni denar.
Še zadnje vprašanje, ta mini davčna reforma; je pri snovanju
teh ukrepov kakorkoli sodeloval tudi Rok Snežič? Ste se tudi
z njim kaj pogovarjali? -Ne, ne, ne, Rok Snežič tukaj
ni popolnoma nič sodeloval, tudi ni nobene potrebe, kajti če
boste šli primerjat te predloge in moje predloge v poročilu
Fiskalnega sveta iz leta 2011, boste videli, da jih je od takrat
veliko in mislim, da pri davkih ne potrebujem nobenega nasveta
od nikogar. -Dobro, hvala. -Jurij Šimac, časnik Finance.
Glede socialne kapice, ki ste jo omenjali, postavili ste
mejo pri 6000 evrih. Zdaj, dolgo časa se že pogovarjamo
v Sloveniji o obremenitvi stroškov dela in tako naprej. Ta meja
mogoče, zanima me, kako ste jo postavili? Zdi se razmeroma visoko
postavljena. -Glejte, povem, kako se je postavila. Torej,
pred leti je bilo govora o socialni kapici, mislim, da je bilo nekje
na 2500, nekaj takšnega. Jaz menim, da je 2500 prevelik
izpad dohodkov, Avstrijci jo imajo, kolikor vem, na 5500,
nekaj takšnega. Jaz menim, da mora biti, če hočemo kapico
uvesti, mora biti meja taka, da bo sprejemljiva za vse.
Pomeni, če bi bila dosti nižja, prav gotovo ne bi bila sprejemljiva,
ta je toliko visoka, da nimamo tako velikega števila zavezancev,
ampak bom rekel, prejemnikov tako visoke plače, in mislim,
da je to meja, katera bi lahko šla, potem pa lahko z leti
ugotavljamo, jo lahko nižamo ali pa ne, ampak glejte, kako je.
Pri vseh zadevah je, včasih nekdo vpraša, zakaj se nekdo
odloči ali pa zakaj smo se odločili, ko smo delali zakonodajo,
ali tukaj ali v Srbiji, za neko stopnjo. Pač se odloči, da se
izbere za neko stopnjo, ni nobenih pretresljivih izračunov,
zaradi tega, ker izračuni, veste, da ti dvigneš stopnjo,
ti ne bo prinesla toliko davka, kot si mislil, da ti bo prinesla,
ampak bo reakcija zavezancev kontra, tako da to je čisto en tak
moj osebni občutek. -Pri vseh teh predlogih, sploh teh
iz davčnega področja, to delate kaj v sodelovanju
z Ministrstvom za finance ali? -Ne, ne, to je bil Strateški svet,
zdaj, normalno, Ministrstvo za finance bo moralo to pogledati,
verjetno tudi pričakujem, da bodo tudi kakšne pripombe,
kajti oni morajo skrbeti za proračun in tako naprej,
ampak jaz pravim, mi smo dali to zdaj od sebe, zaradi tega,
ker delali smo dejansko, kot sem rekel, tri mesece,
devet sej je bilo v tem času, mnogi novinarji so že spraševali,
kaj in kako in jaz menim, da je zdaj pravi čas, da to damo
v javnost, potem se bo pa videlo, kaj se bo zgodilo, koliko od teh
ukrepov bo ostalo, ali bo teh 30, če govoriva o davčnem področju,
ali bo ostalo deset ali 15 ali kakorkoli, da se vsaj nekaj
začne delati, kajti tisto čakanje se meni ne zdi pravilno, dajmo ven
in se pogovarjajmo. -Dobro. Še ena stvar, zadnje vprašanje,
omenjali ste, če se ne motim, v deveti točki normirane s.p.-je.
Tam nisem čisto razumel, kakšno spremembo predlagate,
normirani s.p.-ji ... -Ukinja se tistih 100.000. -Ja.
Ostane samo 50.000, nobena kombinacija 150.000, 300.000
v dveh letih, to pomeni, 50.000, ko 50.000 doseže, začneš voditi
knjige. Tako smo že imeli pred mnogimi leti, normalno,
zdaj pa nekaj, veste, zavezanci, kako oni reagirajo. On pride
septembra do 49.000 in zadnja faktura je oktobra 1000 evrov.
Potem jih pa ne izdajajo več, potem pa januarja izda za tri mesece.
Torej, to bo že Finančna uprava ugotavljala v pregledih, to se zelo
enostavno vidi, sploh tisti, ki imajo neke pogodbe, tako da jaz
jim ne priporočam, bodimo pošteni, naj bodo v tem pavšalu samo tisti,
ki imajo dejansko nižje prihodke. -Dobro, hvala lepa. -Pa še nekaj bi
povedal. Torej, pri tej obdavčitvi, torej, mi imamo zdaj pri teh
normirancih obdavčitev štiri odstotno dohodnino. Mi se pa tam
pogovarjamo o tistih zadevah, ki plačujejo po 50 odstotkov.
In še nekaj je zadeva. Po tem predlogu, ki smo ga mi
pripravili, pomeni samo 50.000 evrov, prej sem še pozabil
povedati, da predlagamo tudi znižanje normiranih odhodkov
z 80 na 60, bi se obdavčitev, efektivna, povečala s štiri odstotke
na osem odstotkov, ampak to je še zmeraj, zmeraj zelo malo.
Tako da jaz pričakujem, da lahko, da bo imel kdo pripombe,
predvsem tisti, ki imajo visoke, če rečemo, velike s.p.-je,
normiranci, ampak mislim, da moramo biti pošteni do sebe.
Jaz bi samo še nekaj. -Ja? -Glede te zlate vizumske sheme.
Ja. -Če lahko malo razdelate, na koga s tem cilja Slovenija.
In v bistvu, kakšno sporočilo pošilja. -Kakšno sporočilo pa imate
v glavi? -Kakšno sporočilo pošilja tujim podjetnikom ali pa?
Glejte, tukaj nekatere države to zlato vizumsko shemo imajo,
pomeni, da nekdo, ki vloži en milijon ali pa dva milijona
evrov v neko nepremičnino ali pa v neko podjetje, ali dobi
rezidentski status ali dobi tudi v nekaterih državah državljanstvo.
Tu je bila pač ideja, predlog določene skupine podjetij,
ki je to razmišljala. Torej, nam se je ta predlog zdel smiseln,
še zmeraj je pa to na vladi in na državnem zboru, da vidi,
ali je to sprejemljivo ali ne, tudi odvisno, kako bo javnost
reagirala, kako boste vi novinarji to sprejeli, kajti normalno,
zmeraj se bo lahko pojavilo vprašanje, komu bo pa to dodeljeno,
kdo bo to dobil. Mislim, da tu imamo, se lahko postavijo
merila, da ne more dobiti nekdo, ki ima neko sumljivo
preteklost, lahko dobijo tisti, ki so čisti, ki želijo res
v Sloveniji investirati, ki ne želijo izkoristiti to vizo
samo zato, da bi dobili neko vizo v Evropski uniji, tako da jaz
pričakujem, da če se bo nekdo odločil za to, za ta naš predlog,
da bo postavljeno toliko ovir, da bo ta zadeva razčiščena,
normalno pa tukaj tudi pričakujemo od vas, novinarjev,
kritični pogled na to in da vidimo, kaj se potem da narediti,
da bo čim bolj sprejemljivo.
Če ni več, se zahvaljujem, pa do naslednjič.