Spoštovane gledalke in gledalci, novinarke in novinarji, docentka
doktorica Tatjana Lejko Zupanc, ekipa UKOM-a, gospa prevajalka,
sodelavki v moji ekipi, državljanke in državljani,
lepo pozdravljeni na današnji covid-19 novinarski konferenci.
Po obravnavi covid-19 tem, se nam bo na današnji novinarski
konferenci pridružil tudi minister za okolje in prostor,
magister Andrej Vizjak. Ampak najprej se mi ukvarjamo
z našo temo. Današnjo novinarsko konferenco začenjamo z epidemiološko
sliko. Že drugi zaporedni dan je bilo včeraj potrjenih več kot
50 novih okužb in sicer 53. Je pa res, da je bilo tokrat
opravljenih več testov, kot dan prej, in sicer 1.653,
skoraj 50 več kot v torek. Tudi današnji podatki kažejo,
da smo pri zamejevanju vnosa okužb iz tujine uspešni.
Gre za spodbuden podatek, sploh ob upoštevanju,
da se epidemiološka slika v večini evropskih držav, tudi v naši
neposredni soseščini, ponovno slabša. To pomeni, da se virus v Sloveniji
ponovno širi predvsem z lokalnimi prenosi. Ker precejšnje število
posameznikov s potrjeno okužbo žal, res žal, ne razkrije natančnih
podatkov o tem, kje so se z virusom okužili, mi dovolite, da vas vse
na tem mestu ponovno pozovem k doslednemu upoštevanju
samozaščitnih ukrepov nas vseh. Ohranjajmo fizično distanco,
skrbimo za higieno rok in kašlja, izogibajmo se udeleževanja večjih
dogodkov in predvsem bodimo pozorni na morebitne znake okužbe.
V primeru suma na okužbo ali stika z okuženo osebo,
o tem takoj obvestimo svojega osebnega zdravnika oziroma lokalno
enoto Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Predvsem pa bodimo
odgovorni do sebe in drugih. Le tako bomo lahko zamejili širjenje
okužbe in poskrbeli za to, da bodo šole in vrtci ostali odprti,
gospodarstvo pa kolikor toliko aktivno. Zaradi poslabšanih razmer
doma in po svetu se je z epidemiološkim stanjem
v Sloveniji in v regiji na današnji redni seji, ki se je pravkar končala,
seznanila tudi vlada. Na podlagi ocene strokovne skupine
za zajezitev in obvladovanje epidemije covid-19 pri Ministrstvu
za zdravje, je vlada sprejela tudi nov odlok. Zaradi preprečitve
ponovnih izbruhov nalezljive bolezni covid-19, je vlada sprejela
nov odlok, ki določa, da je začasno obvezna uporaba
zaščitne maske ali druge oblike zaščite ustnega in nosnega predela
obraza v zaprtem javnem prostoru, kar vključuje tudi javni potniški
promet ter obvezno razkuževanje rok. Maska ni obvezna, v kolikor
se zagotovi primerna razdalja ali povedano drugače, če je pisarna,
kjer delata dva v javnem prostoru dovolj velika, potem maska ni
obvezna. Še posebej, če je omogočeno odpiranje oken in prezračevanje.
Ob tem velja poudariti, da ta odločitev ne velja za vzgojno
izobraževalne zavode in športno ter rekreativno dejavnost,
za katere se glede uporabe zaščitnih mask ali druge oblike
zaščite ustnega in nosnega predela obraza, še naprej uporabljajo
priporočila Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Morda se ne sliši
logično, zakaj ne tudi v šolah, osnovnih in srednjih šolah,
če temu ne bi bilo tako, bi morali tudi otroci v razredih,
na podlagi tega odloka, nositi maske, kar pa ni v načrtu,
niti ni predvideno, vsaj v tej fazi oziroma po načrtu B ne.
Še naprej pa v veljavi ostajajo tudi trenutno veljavne omejitve
glede zbiranja ljudi na javnih krajih in mestih,
pri čemer je strokovna skupina opozorila, da morajo omejitve veljati
tudi za vsa zasebna zbiranja. Torej, še enkrat, vse, kar je veljalo
doslej, velja še naprej, v odloku pa so seveda izjeme,
kjer so na prvem mestu vzgojno izobraževalni zavodi,
posebna navodila in priporočila je NIJZ pripravil tudi za športne
dejavnosti, tako za poklicne športnike, kot tudi za rekreativno
dejavnost in seveda prav je, da tokrat spomnim, tudi prevajalke
za gluhe so pri te izvzete, kajti ta prevod ne bi bil mogoč,
če obraza gospe prevajalke ne bi bilo mogoče videti.
To se lahko nadomesti tudi z drugimi, prosojnimi sredstvi
pred obrazom. Besedo sedaj predajam predstojnici Klinike za infekcijske
bolezni in vročinska stanja, docentki doktorici Tatjani Lejko
Zupanc, ki nam bo pojasnila, zakaj je nošnja maske potrebna
in tudi učinkovita za preprečevanje širjenja okužb
za vse, tudi za vse šoloobvezne otroke. Prosim, docentka Lejko.
Dober dan. Prav lepo pozdravljeni. Zahvaljujem se za to priliko,
da tudi malo povemo stališča nekoga, ki se s temi stvarmi
srečuje vsak dan. Kar zdaj opažamo je,
da se ob slabšanju splošne epidemiološke situacije v populaciji,
seveda slabša tudi stanje v bolnišnicah, imamo vse več
hospitaliziranih bolnikov in pa tudi vse več bolnikov
v enotah intenzivne terapije. Veste, da smo prvi val še kar dobro
prestali, vendar smo takrat zaustavili skorajda vse aktivnosti
v družbi in tudi zdravstvo se je takrat kar precej zaustavilo,
tako da se sedaj soočamo s posledicami tega zaustavljanja,
hitimo, da bi naredili vse tisto, kar v času epidemije
nismo uspeli narediti, bojimo se pa sedaj novega vala okužb,
zlasti pa kombinacije običajnih jesenskih in zimskih respiratornih
okužb. Marsikaj smo se zdaj, od 4. marca, ko smo imeli prvega
bolnika, pa do sedaj, naučili. Če v družbi in tudi v nekaterih
strokovnih mednarodnih institucijah ni bilo kakšnega
velikega navdušenja za uporabo mask, so pa le razmere
v državah, ki so imele veliko primerov in nenazadnje
tudi razmere pri nas, pokazale, da je uporaba mask
kar učinkovit način preprečevanja prenosa virusa.
To smo videli tudi pri nas v zdravstvu, kajti imeli smo
kar nekaj primerov, ko so bili zdravstveni delavci
izpostavljeni bolniku s covidom in niso imeli tiste največje
možne zaščite, nosili so pa maske in ni prišlo do prenosa iz bolnika
na zdravstvenega delavca. Zato sem mnenja, da glede na to,
da si pravzaprav želimo normalno življenje in izvajanje
stvari, ki so nam življenjskega pomena, to se pravi, da delamo,
da gremo k zdravniku, da gremo na operacijo,
da imamo otroke v šoli, da kolikor toliko normalno živimo,
ne zaprti za svojimi vrati, poskusimo se držati teh osnovnih
principov, ki lahko rečem, da nikogar nič ne stanejo.
Uporaba maske, vzdrževanje fizične razdalje med ljudmi,
kjer je to le možno in pa seveda nenazadnje tudi razkuževanje rok.
Različni poizkusi so pokazali različne stvari glede učinkovitosti
mask in ostalih ukrepov, jaz pravim, da smo vsi zdaj
v nekem biološkem poskusu, kako bomo ta virus preprečili
in vsaj uporaba maske se je na nek način že izkazala,
ne sicer 100-odstoten ukrep, vendar dosti učinkovit.
Če hočemo, da bo naša država in mi vsi, živela normalno,
ne zaprta za štirimi stenami, bodimo odgovorni do sebe,
do drugih, do svojih najbližjih in potem se bomo vsi lahko
normalno obnašali, ko se bomo enkrat te grožnje rešili.
Rada bi opozorila samo še to, da prihajajo časi,
ko klinično ne bo možno ločiti ali ima nekdo okužbo
s sars koronavirusom ali ima gripo ali ima čisto navaden
prehlad, zato bi rekla, da je še toliko bolj potrebno,
da ob znakih respiratornega infekta, nadenemo masko
in s tem ščitimo svoje najbližje in tudi svoje sodelavce
in sodržavljane. Hvala lepa.
Sonja Poznič Cvetko, STA. V bolnišnicah počasi narašča število
hospitaliziranih bolnikov s covidom, tudi tistih,
ki potrebujejo intenzivno nego, pa me zanima, če lahko poveste,
kakšna je struktura teh bolnikov. Gre to za starejše bolnike,
bolnike s kroničnimi boleznimi oziroma, kdo so ti bolniki,
ki so hospitalizirani oziroma na intenzivni negi?
Naredila sem eno analizo naših hospitaliziranih bolnikov,
ki jih je zdaj že krepko preko 200, razdelila sem na obdobje
tako imenovanega prvega vala in pa zdaj na ta dva poletna meseca,
ko se nam je zdelo, da se morda bolniki malo spreminjajo.
Izkazalo se je, da je povprečna starost bolnikov zelo podobna,
tudi ti bolniki, ki so sedaj, imajo kronične bolezni,
čeprav morda ne tako zelo težke kot so jih imeli bolniki
v prvem valu, imeli smo tudi kar nekaj starostnikov,
tudi iz domov za ostarele, niso žal vsi preživeli hospitalizacije.
Kaj pa ugotavljamo? Da so tisti ljudje, ki so zdaj
hospitalizirani, kljub temu, da so relativno aktivni starostniki,
bomo rekli ranga 75 do 85 let, ki so še popolnoma normalno
funkcionirali v svojem okolju, res zelo ogroženi.
To se pravi, starost je tisti glavni dejavnik tveganja,
če imaš pa še kakšno kronično bolezen, sladkorno bolezen,
bolezen obtočil ali pa izrazito prekomerno telesno težo,
si pa res izredno ogrožen.
Kakšna je pa povprečna starost? -Povprečna starost zdaj je 63 let.
Samo smo imeli od do, smo imeli tudi ljudi, ki so bili
krepko čez 90, pa so šli nazaj v svoje okolje, imeli smo
pa tudi 50-letnika, ki je žal umrl, tako da je razpon precej velik.
Rajka Pupovac, Televizija Slovenija. Ali kdaj slišite
med hospitaliziranimi bolniki, nisem verjel v ta virus,
nisem nosil maske, zdaj mi je žal? –Ja, vse sorte slišimo.
Seveda nekomu, ki ni strokovnjak iz tega področja, jaz ne morem
dokazati, da virusa ni, ker virusa se pač ne vidi
s prostim očesom. Ampak, vsak tisti, ki je pa zbolel,
pa krepko verjame v virus, ker je res doživel težko obliko
bolezni, dolgotrajno hospitalizacijo, izolacijo, nego,
ko osebje prihaja zamaskirano v to zaščitno varovalno
opremo, nikakršnega izhoda iz bolniške sobe, razen na preiskave.
Kaj je pa še najhujše od vsega? Ko enkrat zadevo preboliš
in greš domov, se pa šele začnejo težave, ko ljudje zlepa ne pridejo
k sebi. Smo imeli ravno zdaj priložnost, se konzultiram
z eno strokovnjakinjo iz Velike Britanije, tam zdaj
po hitrem postopku vzpostavljajo rehabilitacijske centre
za covid prebolevnike, ki imajo strašne težave.
In s pljuči in s srcem in z osrednjim živčevjem
in mi tudi mislimo zdaj v kratkem pognati neko tako rehabilitacijsko
pot, da bodo naši bolniki ustrezno vodeni tudi potem, ko bodo šli domov.
Špela Bezjak, Pop TV. Glede nošenja zaščitnih mask
in te obveze, ki sedaj ni več priporočilo, kot smo lahko slišali,
me zanima samo to, kako to, da so vzgojno izobraževalne
institucije izvzete iz tega, glede na to, da vemo že tretji šolski
dan oziroma vrtčevski dan, pa imamo že dva vrtca,
kjer se je pojavila okužba? Kako torej zagotoviti varen način
poučevanja oziroma izobraževanja? –Najbolj ogrožene osebe v šolah
in vrtcih so zaposleni. Starostna struktura vzgojnega osebja
je kar precej visoka. To je ena stvar. Druga stvar,
vemo, da otroci v glavnem lažje zbolijo in tudi, kar smo mi imeli
izkušenj, in kar pravi literatura, je bil največkrat prenos
iz odraslega na otroka, v obratni smeri pa redko,
vsaj pri nas tega prenosa mi nismo dokazali. Je bilo pa že čez
100 otrok pozitivnih. Mislim, da je treba na to gledati
malo, bi rekla tako, out of the box, kot pravijo,
naša družina je en varnostni mehurček, mi vsi vemo, kje smo,
s kom smo se družili ali kaj kašljamo, kihamo, smo bolni.
Razred je pa ravno tako en tak mehurček in otroci,
ko so v razredu, so tako, kot bi bili v družini. Celo dopoldne,
saj so več v razredu, kot pa doma, medtem pa, ko stopijo
iz razreda, ko se družijo z drugimi otroci iz teh drugih
mehurčkov, takrat pa lahko pride do prenosa. Važno pa je,
da so zaščiteni tisti, za katere pa vemo, da, če bi zboleli,
da bi zboleli s težko obliko.
Ni več vprašanj? -Hvala.
Hvala lepa za vsa vaša vprašanja, ampak še enkrat bom
povedal, zakaj so šole, se pravi, vzgojno izobraževalni zavodi
izključeni. Če jih ne bi izključili iz odloka, bi morali otroci tudi
v prvem razredu, tudi v razredu imeti maske. Zdaj velja, da nosijo
maske samo na poti v šolo in iz šole, v času prevoza,
na drugi strani pa seveda velja, da morajo masko uporabiti,
ko hodijo skozi skupne prostore. Tako je predpisano v prvem tednu.
Če ste me prej razumeli, pomeni, da je vlada danes odločila,
da bo to priporočilo veljalo tudi naslednji teden. Imamo razloge
za to, da skrbimo za to, da ne bi prišlo do vdora v razred.
Rad bi opozoril, da imate na tej spletni aplikaciji oziroma
na tem našem kazalniku okuženosti imate zelo jasno grafično
predstavitev o tem, koliko in v kakšnem primeru pravzaprav
maska koristi in prepreči okužbo. Imate štiri različne stopnje,
ne bom zdaj tega tukaj razlagal, ker je posnetek oziroma je graf
premajhen za to, da bi pogledali v podrobnosti, ampak na sledilniku
imate vse to jasno predstavljeno in če kdo ne verjame, da je maska
koristno orodje in v tem trenutku tudi nujno potrebno, naj si to
pogleda sam na sledilniku. Za konec pa še beseda ali dve
o aplikaciji »#OstaniZdrav«. Kot veste, je od tega tedna mogoče
aplikacijo namestiti tudi na telefonih iPhone. Člani vlade,
tudi državni sekretarji in tudi vsi v moji ekipi smo si aplikacijo
v obeh verzijah naložili, jaz jo imam že več kot deset dni
ter s tem pokazali, da razmere v državi jemljemo resno in predvsem,
da želimo ravnati odgovorno in predvsem solidarno do drugih
državljank in državljanov, še posebej pa do tistih, ki so
v primeru okužbe najbolj ranljivi, kot je pravkar posebej poudarila
docentka Lejko. Če so še kaka konkretna vprašanja zame,
lahko odgovorim tudi nanje. Prosim? -V zvezi s tem odlokom,
zanima me, kdaj bo ta odlok začel veljati in pa, če prav razumemo,
bodo možne tudi sankcije na podlagi tega odloka; pričakujete,
da se bodo inšpekcijski nadzori povečali oziroma kdo bo preverjal
izvajanje tega odloka? -Torej, še enkrat. Umivanje
in razkuževanje rok in uporaba maske je od danes naprej obvezna
v vseh javnih prostorih. So izjeme, omenil sem gospo
prevajalko, kjer narava dela to zahteva od nje, izjema so šole,
kjer imamo v tem trenutku načrt B, ki je otrokom in učiteljem
in seveda staršem zelo prijazen, ampak če stvari ne bodo šle tako
naprej, se bodo stvari spremenile. To so priporočila Nacionalnega
inštituta za javno zdravje, ki veljajo za šole. Ampak so
zavezujoče. To zdaj ni več opcija, da bodo ljudje sami izbirali
ali pa ravnatelji še naprej govorili, da to za njih ne velja.
Maska je obvezna, ampak navodila NIJZ so bolj prijazna šoli,
otrokom in učiteljem in to je pri tem treba dosledno spoštovati.
Še enkrat ponovim nekaj iz začetka. Razmere v našem
sosedstvu se hitro slabšajo. Danes smo zamujali z začetkom
tiskovne konference, ampak na naslednji konferenci
vam bomo grafično predstavili, kako v praksi izgleda število
novookuženih v 14-dnevnem obdobju, katere sosednje države
so za nas potencialno največja grožnja, zgrozili se boste,
ko boste videli pregled stanja v zadnjih mesecih v kaki državi
Zahodnega Balkana, relativno dobro nam gre v tem trenutku,
ampak še enkrat povem, naše kapacitete laboratorijev
so na samem robu. Tako da zdaj še komaj to, kar je v enem dnevu
testirano, v istem dnevu še pripelje do rezultatov, bojimo se,
da bo prihajalo v prihodnje do zamud, da bomo na rezultate
čakali še naslednji dan in to lahko pomeni, da mi ne bomo
imeli več realne predstave zaradi teh zamikov. Bile so
države, pri katerih zamujajo za dva, tri dni. Imeli smo primer
v Sarajevu, kjer so našim diplomatom sporočili, da bodo
rezultati njihovega brisa na voljo čez teden dni. Torej, tega si ne
moremo dovoliti, zato vlada s hitrimi ukrepi zagotavlja dodatne
kadre, dodatno opremo, dodatna sredstva za to, da bi lahko
v prihodnje testirali pravočasno, več in tudi takoj dobili rezultate.
Še eno vprašanje imate. -Ja, saj ne gre tukaj samo za šole,
gre za zaprte javne prostore, kajne, kot smo razumeli. -Ja.
Zanima me pač, kako se bo to preverjalo, kdo bo to preverjal,
kakšna je sankcija, kaj pričakujete? -Torej, za mnoge od teh ukrepov
sledi zdaj razdelava na strokovni svetovni skupini in na podlagi
teh usmeritev se bodo tudi inšpekcijski organi prioritetno
lotevali nadzora v določenih javnih prostorih, kjer se taka
dejavnost dogaja. Torej, jaz vam za danes ne bi govoril
o teh prioritetah, danes je vlada ta odlok sprejela, čistopis bo
na voljo v kratkem. Ne bom rekel v minutah, ampak v eni uri mislim,
da boste ta čistopis imeli, objavljen bo tudi v Uradnem listu
in potem boste lahko pogledali, kako in kaj. -To sem hotela, ja,
glede njegove uveljavitve. Zdaj, verjetno bo začel veljati,
ko bo v Uradnem listu ali kako? -Branko bo lahko povedal,
koliko je do objave. Danes bo objavljen v Uradnem listu, ja.
Še eno vprašanje. Omenili ste, da se v soseščini epidemiološko
stanje slabša, pa vendar, določeni, predvsem tisti blizu
meje živeči Hrvati si želijo, da bi lahko obiskali grobove
in jih urejali na slovenskem, pa da so bile neke težave potem
na meji. Ste seznanjeni s tem primerom in kaj pravzaprav poteka
s to komunikacijo? Bo ta obisk teh grobov štet kot izjema,
se pravi, neka nujna stvar za ureditev ali bo ostalo v bistvu
tako, kot je? -Torej, o tem razpravlja zdaj tudi svetovalna
skupina, vsekakor želimo, da bi bili, kar se tega tiče,
čim bolj prožni, gre predvsem za to, da bi do 1. novembra našli
način, da bi ta obisk bil mogoč, ampak roko na srce, v tem trenutku
se na Hrvaškem slika še kar naprej slabša, danes ste videli
pri njih nov rekord. Hrvaška je na tem, da bo čez kakšen dan
imela 100 okuženih na 100.000 prebivalcev v dvotedenskem
intervalu. To je zelo slabo in napovedi za naprej so še slabše.
Torej, nobene možnosti ni, da bi v relativno kratkem času
katera koli županija imela pogoje, da postane ponovno zelena.
Tako kot smo videli danes, je zadnja zelena županija
porumenela, stvari gredo hitro navzgor, v splitsko-dalmatinski
županiji so bili že v ponedeljek, številka ponedeljka so prignale
stopnjo okuženosti na 180 okuženih na 100.000 prebivalcev, skratka,
to bo šlo na 200, stvari se ne razvijajo dobro, ampak mi želimo
predvsem z ozaveščanjem ljudi pripeljati do tega, da bomo
res vsak od nas storili marsikaj oziroma največ, kar lahko sami
storimo, da do te okužbe ne bi prišlo. Na naslednji tiskovni
konferenci vam bom tudi pokazal neko neverjetno predstavitev,
kako hitro narašča število okužb neznanega izvora.
O tem je doktor Krek včeraj govoril na tiskovni konferenci,
skratka, v Ljubljani je nesorazmerno veliko število okužb, za katere
ne poznamo izvora. In zato verjamemo, da je potrebno zahtevati
in pričakovati od okuženih, da bodo vendarle razkrili več
podatkov o tem, kje se je to zgodilo, kajti to, da okuženi
prikrivajo svojo bolezen ali pa kužijo naprej, je najslabša
pot v prihodnost. Če se nam bo to zgodilo, seveda tudi v šolah
dolgo ne bomo zdržali po scenariju B. Torej, ne želim
strašiti, ampak vam govorim pač o tem, da nekateri segmenti naše
družbe še ne ravnajo odgovorno in zato bi predvsem od okuženih
človek pričakoval večjo kooperativnost, zato da zaščitijo
svoje najbližje in tudi sodelavce in ostale. Torej, reči, da ne ve,
kje se je okužil ali okužila, okužili so se pa skupaj in vsi
drugi, ki so tudi okuženi, še naprej lahko tavajo oziroma
lahko samo upamo, da so se samoizolirali in da se izogibajo
družbi, druščini, gneči, to je edino, kar nam ostane.
Ampak ne gre dobro. Ne gre dobro. -Hvala. -Jaz imam vprašanje
glede zasebnih druženj. Kako konkretno boste to omejili?
O tem bomo spregovorili na eni od naslednjih tiskovnih konferenc.
Bolj kot bodo razmere dramatične in v nekaterih sosednjih državah
že so, bolj bodo ljudje razumeli, da morajo biti oni tisti, ki se ne
bodo družili v tem večjem številu. Torej, še vedno velja, nikakor ne
več kot 50, tudi na zasebnem dogodku. Treba je imeti seznam
ljudi, treba ga je hraniti za primer izbruha, ampak predvsem
mora biti pristop pozitiven in proaktiven. Torej, treba se je
vprašati, kaj lahko vsak posameznik tudi v svojem družinskem krogu
stori za to, da druženje razširjenje družine ne bo zavrtelo ta ples
virusa še hitreje. -Poudarili ste večkrat poslabšane razmere
v naši soseščini. Je torej pričakovati kakšne dodatne ukrepe
za države, Italijo, Avstrijo? -Ja, prihodnji teden bo Slovenija
prisiljena spremeniti nekatere sezname in obarvanost nekaterih
držav. O tem se moramo resno pogovoriti z vsemi temi državami,
pozorno spremljamo razvoj dogodkov v vseh državah, posebej
na Hrvaškem, prihodnji teden bo tudi avstrijski kancler v ponedeljek
na obisku v Ljubljani in tudi o tem bo tekel pogovor, skratka,
če želimo biti uspešni, moramo biti pri zamejevanju uspešni skupaj.
Torej, mi smo mehurček, ampak če se okrog tega mehurčka
pojavljajo veliki mehurji, je nevarnost, da nas ta veliki
mehur pogoltne, vsak dan večja in se moramo primerno organizirati.
Vidim, da ni več vprašanj. Vsem hvala za vašo pozornost
in lep dan še naprej, hkrati pa zdaj vabim ministra magistra Vizjaka,
da še on predstavi svojo točko z današnje seje Vlade Republike
Slovenije. Gospod minister, izvolite. -Ja, hvala lepa,
spoštovani, lepo pozdravljeni tudi z moje strani. Danes je vlada
sprejela novelo zakona o varstvu okolja, ki ima tri poglavitne
rešitve. Prva rešitev se nanaša na sistem trgovanja z emisijami
v Republiki Sloveniji. To je seveda delujoč sistem
in sprememba ne posega bistveno v dosedanje rešitve, torej,
prinaša le eno vsebinsko spremembo, ki se nanaša
na porabo sredstev, pridobljenih na dražbah emisijskih kuponov,
in sicer, omogočeno je tudi kritje posebnih stroškov zaradi
stroškov emisij toplogrednih plinov. Hkrati ta rešitev oziroma
ta novela aplicira v slovenski pravni red tudi direktivo,
ki bi jo morali že lani prevzeti in ustrezno prenesti v slovenski
pravni red. Torej, ta zadeva ne pomeni bistvene
spremembe glede na veljavno ureditev. S predlaganim zakonom
pa pomembno posegamo z 20. členom tudi v ravnanje
z odpadki, in sicer uveljavljamo to proizvajalčevo razširjeno
odgovornost, kjer morajo proizvajalci odpadkov v Republiki
Sloveniji zagotavljati in financirati predpisano ravnanje
z rabljenimi izdelki in vsemi odpadki na območju Republike
Slovenije in zato velja ta proizvajalčeva razširjena
odgovornost. Zakaj je ta stvar pomembna v tej noveli?
Zaradi tega, ker s tem rešujemo tudi obdobje, ki prihaja od letos
naprej, kajti kot veste, je ključen problem pri tej
proizvajalčevi razširjeni odgovornosti odpadna embalaža,
ki se je kopičila na skladiščih izvajalcev javnih služb že
v začetku letošnjega leta. Vlada oziroma tudi sam, ko sem
prišel na to mesto, sem podedoval ta problem. Ta problem smo rešili
tudi zaradi epidemije, ker nismo želeli dodatno obremenjevati
gospodarstvo na račun davkoplačevalcev oziroma proračuna,
vendar to samo za letošnje leto. Da vzpostavimo kompletno delujoč
sistem razširjene odgovornosti vseh, ki dajejo embalažo na trg,
je potrebno nekaj časa in tudi za prenos direktive je predvideno
leto 2021 in zato nismo mogli in tudi vsi deležniki v tem sistemu
ne bi mogli prilagoditi svojih dejavnosti kompletnemu prenosu
direktive in kompletni uveljavitvi razširjene proizvajalčeve
odgovornosti že v letu 2021, zato smo za to novelo naredili
sistem, ki velja od leta 2021 naprej in do leta 2023, ko bomo
pa s kompletno spremembo zakona o varstvu okolja dejansko
v celoti prenesli v slovenski pravni red veljavno direktivo
o proizvajalčevi razširjeni odgovornosti. Kaj je torej bistvo
te rešitve, ki jo uvajamo s to novelo? To, da bodo poslej družbe,
ki ravnajo z odpadno embalažo, bile dolžne prevzemati vso odpadno
embalažo iz skladišč izvajalcev javnih služb, pri čemer pa bodo
zavezanci za plačevanje embalažnine tudi vsi, ki dajejo
odpadke oziroma odpadno embalažo na trg. In ne bo več,
kajti paralelno s tem zakonom bo tudi uredba, ki podrobneje
uravnava to, uredba iz 17. člena zakona o varstvu okolja,
kjer bo določeno oziroma uredba, kjer bo določeno,
da morajo plačevati embalažnino tudi tisti, ki dajejo manj kot 15
ton oziroma ki dajejo od nič do 15 ton embalaže letno na trg.
Namreč, do zdaj so bili zavezanci za plačilo embalažnine zgolj tisti,
ki dajejo več kot 15 ton te embalaže na trg. Jaz mislim,
da je bil to tudi ključni problem, zakaj je v Sloveniji toliko
nepobrane embalaže ostalo na skladiščih izvajalcev javnih
služb, kajti seveda te družbe, ki so pobirale to embalažo,
so prevzemale samo tisto, za kar so prejemale plačilo
embalažnine. Torej, prepričan sem, da bo ta novost oziroma ta ureditev
privedla do tega, da se odpadna embalaža ne bo več kopičila
na skladiščih in da bo tudi pravočasno pobrana, to pa pomeni,
da bo ta odpadna embalaža tudi v boljšem stanju za nadaljnjo
obdelavo, kajti če je odpadna embalaža skladiščena predolgo,
potem je neuporabna, praktično ne za reciklažo, ne za recimo
toplotno obdelavo in podobno, kajti pride do vseh možnih
negativnih učinkov, ki jih povzroča čas oziroma daljši čas
skladiščenja te odpadne embalaže na skladiščih. Tretja pomembna
zadeva, torej mogoče samo na koncu, ta rešitev je torej vmesna
rešitev, od tega, kar je danes, in tega, kar bo po letu 2023
s kompletno prevzeto direktivo Evropske unije. Tako da ni to,
kako bi rekel, zdaj rešitev za večne čase, zavedamo se,
da smo morali to rešitev najti za vmesno obdobje, za to,
da proračun seveda ne trpi več teh posledic, ampak tudi ne bi
bilo pravično, da davkoplačevalci plačujejo ceno za to, kar povzročajo
vsi, ki dajejo embalažo na trg. Torej, še tretja novost je, ki je pa
prišla pravzaprav v medresorskem usklajevanju na pobudo Ministrstva
za gospodarstvo in smo jo tudi povzeli v spremembi 101. člena
osnovnega zakona, in sicer, da se v določenih primerih omogoča,
da vlada določi tudi izjemo pri izvajanju obratovalnega
monitoringa. Namreč, danes je možno ta obratovalni monitoring
izvajati zgolj pravnim osebam, ki pridobijo ustrezno pooblastilo
in so vpisane v evidenco, sedaj je pa možno ne glede
na to določbo, da izvajajo določen obratovalni monitoring
tudi druga podjetja, vendar samo določene monitoringe,
to je trajne in dnevne emisije snovi in toplote v vode
iz zaključkov iz najboljših možnih tehnologij, tako imenovanih
»BAT tehnologij«, to se pravi, »Best Available Techniques«,
potem trajne meritve pretoka, meritve pH vrednosti in temperature,
potem meritve nivoja hrupa zaradi uporabe zvočnih naprav,
trajne meritve stanja okolja in meritve komunalne odpadne
vode iz komunalnih čistilnih naprav manjše zmogljivosti.
S tem obratovalnim monitoringom in s temi izjemami predvsem
omogočamo racionalnejše izvajanje teh monitoringov
podjetjem, recimo komunalnim podjetjem, ker nenazadnje bi vsi
plačevali preko položnic, če to delajo zgolj pooblaščeni,
še vedno pa ostajajo v veljavi potreba po meritvah v primeru
preverjanja točnosti teh meritev in podobnih primerih kakšnih
prijav, inšpekcij in podobno. Torej, naj še omenim to,
da zlasti pri emisijah v vode uveljavljamo to tako imenovano
BAT tehnologijo z namenom, da se s tem izvajajo,
ker te »Best Available Techniques« predpisuje tudi kontinuirane
meritve, kajti danes se to dostikrat ne počne. In potem so
tudi določene sporne ugotovitve in nenazadnje spori iz tega naslova.
Tako da tukaj celo nekoliko predpisujemo višji standard
izvajanja teh meritev, kot je doslej, vendar omogočamo
možnost, da to ne delajo samo tisti, ki so vpisani
v evidenco in so v bistvu za to tudi osnovno pooblaščeni.
Toliko o teh spremembah zakona o varstvu okolja. Sem na voljo
za vprašanja, morebitna. Če jih ni, se vam zahvaljujem.
Lep dan, na svidenje. -Hvala. -Hvala.