Spoštovane državljanke in državljani, gledalke, gledalci,
navzoče novinarke in vsi novinarji, gospod minister Boštjan Koritnik
s sodelavci, ekipa UKOM-a, gospa prevajalka, vsi dobrodošli
na naši današnji novinarski konferenci. Danes se bomo posvetili
dvema temama, ki sta zelo pomembni za naše soočanje
s covidom-19, današnjimi epidemiološkimi razmerami
in še bolj pomembnemu dejstvu, da je od včeraj mobilna aplikacija
za varovanje zdravja in življenja »Ostani zdrav« postala dosegljiva
in torej tudi že uporabna za vse nas, ki smo jo čakali,
pri nas. Tudi sam sem si jo že včeraj naložil na moj službeni GSM.
Preden povabim pred kamero ministra za javno upravo Boštjana
Koritnika, pa želim pozdraviti in v imenu vlade tudi pohvaliti
dejstvo, da so se prejšnji četrtek, 13. avgusta, v trialog
z Ministrstvom za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti
ter Ministrstvom za zdravje vrnili predstavniki Skupnosti
socialnih zavodov, ki so trialog pred tem precej odmevno zapustili
in ga prekinili. Dialog v prid uporabnikom in zaposlenim
v tem občutljivem obdobju, ko nam covid-19 otežuje
in zamegljuje in tudi zamejuje življenje in tudi naše delo,
je še toliko bolj pomemben. Dialog je od tedaj dalje znova
mogoč, saj so se dogovorili tudi za skupne podlage oziroma
skupine elemente za sodelovanje, tako v primeru socialnih zavodov
kot tudi varstveno-delovnih centrov. To je zelo dobra vest
za stanovalce, za uporabnike in zaposlene in je tudi pomemben
korak za bolj učinkovito soočanje z virusom. Zdaj pa vabim
pred kamero gospoda ministra za javno upravo Boštjana Koritnika,
ki bo skupaj s sodelavci, ki so danes navzoči, predstavil
delujočo aplikacijo. Izvolite, minister.
Pozdravljeni. Od včeraj je v spletni trgovini Google Play za uporabnike
mobilnih telefonov z operacijskim sistemom Android že na voljo
aplikacija za varovanje zdravja in ljudi »Ostani zdrav«.
Lahko povem, da si je aplikacijo včeraj od 16. ure do danes
do 13. ure naložilo že 4.982 uporabnikov. Ker smo v zadnjih
tednih delovanje aplikacije večkrat podrobno predstavili
na vladnih tiskovnih konferencah, skupaj s projektno ekipo
in predstavniki razvijalcev, danes ne bom predolg. Najprej želim
demonstrirati, kako se opravi prenos iz spletne trgovine, da morda
komu olajšam delo. Upam, da mi bo šlo bolje kot Elonu Musku
na predstavitvi neuničljivega avtomobila. Torej,
upam, da vidite. Torej, greste na trgovino Play oziroma Google Play
Store, zdaj, vtipkate ime »Ostani zdrav«. Pri meni je to že
na lestvici najbolj priljubljenih, kliknete na Ostani zdrav,
torej na to ime aplikacije, ime aplikacije, opozarjam,
vsaj v teh začetnih dneh vnašajte točno tako, kot je, torej,
brez presledka, »ostanizdrav«, kliknite na Namesti, v odvisnosti
od hitrosti prenosa bo to nekaj časa trajalo, upam, da to vidite,
sedaj, ko se označi polje Odpri, kliknite Odpri in aplikacija je
nameščena. Potem pa seveda greste po nekih preprostih korakih
in si zadevo, recimo temu, prilagodite. Tukaj bi rad opozoril,
da je aplikacija na voljo v štirih jezikih, slovenskem, italijanskem,
madžarskem in angleškem. Naj ob tem opozorim tudi,
da si lahko jezik poljubno nastavite v nastavitvah znotraj
aplikacije. Torej, ne držijo nekatera opozorila, ki jih prejemajo
oziroma prejemamo, da je aplikacija na voljo samo v angleščini.
Je pa hecno, da to dobivamo torej od tistih, ki uporabljajo
telefon in vse aplikacije na njem v angleščini. Zakaj to vemo?
Ker le, če imate v privzetih nastavitvah telefona operacijski
sistem nastavljen v angleščini, se bo tudi aplikacija v prvi uporabi
avtomatsko odprla v angleščini, sicer se bo pač odprla v katerem
od drugih štirih razpoložljivih jezikov, če ga imate sicer
privzetega. Vendar kot rečeno, v nastavitvah znotraj aplikacije
si lahko sami nastavite poljubni jezik s tremi kliki. Državljankam
in državljanom priporočamo tudi, da si nastavijo tako imenovano
prednostno delovanje aplikacije v ozadju, s čimer omogočimo,
da obvestilo o morebitnem stiku z okuženim dobimo tudi,
če uporabnik v tistem trenutku aplikacije nima odprte. Za vso
dodatno tehnično pomoč od danes pod okriljem Ministrstva za javno
upravo deluje tudi enotni klicni center, v katerem vam bodo prijazni
in strokovno podkovani kolegi zagotovili vse potrebne informacije
ter vam nudili pomoč pri postopku prenosa aplikacije in njene uporabe.
Klicni center je za klice iz Slovenije dosegljiv na telefonski
številki 080 17 87, za klice iz tujih držav pa na številki
01 478 75 57. Za pomoč se lahko obrnete tudi na njihov
e-naslov, ekc@gov.si. Prav tako pa od danes na portalu
Gov.si deluje posebna podstran Ostani zdrav, na kateri so
predstavljene vse tehnične in vsebinske podrobnosti aplikacije
ter navodila za njen prenos. Po javno dostopnih podatkih,
ki jih zagotavljajo operaterji, 83,45 odstotka imetnikov pametnih
mobilnih telefonov v Sloveniji uporablja operacijski sistem
Android. Seveda pa bo aplikacija na voljo tudi za uporabnike Applovih
telefonov oziroma operacijskega sistema iOS. Applova preverjanja
trajajo namreč nekoliko dlje, lahko pa povem, da smo ravno
danes zjutraj uspešno preskočili eno pomembnejših stopničk v procesu
objave v tej spletni trgovini, tako da ocenjujemo, da bo aplikacija
za uporabnike iOS na voljo predvidoma do konca meseca.
Naj na kratko, dovolite mi, ponovim še osnovne informacije
o aplikaciji. Vnovič poudarjam, ne gre za nikakršno sledenje,
saj aplikacija nima dostopa do lokacijskih podatkov, torej ne
beleži geolokacije. Aplikacija tudi nima dostopa do imenika telefona
oziroma do kakršnih koli drugih podatkov na telefonu, iz katerih
bi se lahko razbrala identiteta uporabnika. Ob srečanju z drugim
uporabnikom bosta pametna telefona med seboj samodejno
izmenjala naključni oddajni kodi preko tehnologije Bluetooth.
Poleg te naključne oddajne kode se na telefonu beleži samo še čas
trajanja srečanja in pa oddaljenost med telefonoma. Ne beležita se
niti lokacija srečanja niti ime uporabnika. Naključne oddajne kode
se ravno zaradi varnosti spreminjajo na vsakih deset minut, brišejo pa
se po 14 dnevih. Poudarjam, da je uporaba prostovoljne
aplikacije pomembna in smiselna, ko smo še zdravi. V primeru,
da smo okuženi z virusom covid-19, lahko prostovoljno
obvestimo uporabnika aplikacije, s katerim smo se srečali, da smo
okuženi. To storimo preko naključnih oddajnih kod, ki v nobenem primeru
ne razkrivajo naše identitete. Aplikacija obveščenih uporabnikov
pa bo na pametnem telefonu nato izračunala stopnjo tveganja
okuženosti uporabnika in ga o tem obvestila. Na koncu se želim
zahvaliti projektni ekipi na Ministrstvu za javno upravo
in pa predstavnikom podjetja RS Team za predano in neumorno
delo. Ni ga sicer še konec, to poudarjam. Kljub poletnim oziroma
pregovorno dopustniškim mesecem so delali in še delajo s polno paro.
Res iskrena hvala za to. Čisto za konec pa bom priredil
besede profesor doktor Mojce Matičič z Infekcijske klinike
Univerzitetnega kliničnega centra Ljubljana. Kot državljan Slovenije
čutim veliko odgovornost, da čim prej uporabim aplikacijo
v dobro sebe, drugih in navsezadnje tudi v dobro vseh vas. Kajti zdravje
je res naše največje bogastvo, bodimo odgovorni in privoščimo ga
sebi, pa tudi drugim. Z uporabo aplikacije bo to vsekakor še lažje.
Zato vas res vljudno prosim in pozivam, da si aplikacijo
naložite v čim večjem številu. Tudi če morda sosed pravi drugače.
Srečno in ostanite zdravi, sedaj pa sem na voljo za nekaj
vaših vprašanj.
Barbara Eržen, Delo. Glede na to, da ste se odločili
za prostovoljno aplikacijo, ali boste umaknili zakonodajne
odločbe, ki določajo neke vrste obveznosti? Ste o tem razmišljali?
Vemo, da so povzročile veliko polemik. In ali boste kakorkoli
spremenili še to zakonodajno podlago, razmišljate o tem?
Vemo, da je informacijski pooblaščenec posvaril,
da ta zakonodajna podlaga ni primerna, ustrezna, predvsem
z vidika, kdo hrani podatke in kaj se z njimi lahko počne.
Hvala za vprašanje. Moram poudariti, da razloge, zakaj smo
takrat v zakonsko besedilo umestili tudi tisti del za obvezno
uporabo, niso prenehali. Kvečjemu nasprotno. Žal se nam
dogaja, da se vse bolj kaže, da bomo to potrebovali.
Tako da razmišljanje v smeri odstranitve tiste podlage
za uporabo, torej obvezno uporabo aplikacije, o tem ne razmišljamo,
mi delamo naprej, bojim se, da stanje kaže, da bomo potrebovali,
upam sicer, da ne, ampak da bomo potrebovali tudi takšno aplikacijo,
je pa to druga aplikacija torej. Seznanjen sem, saj smo sami
proaktivno pridobili mnenje informacijske pooblaščenke,
ki opozarja na nekatere pomanjkljivosti in tudi v tej smeri
razmišljamo, da tudi za to aplikacijo, se pravi z vidika
podlag za obdelavo podatkov prilagodimo zakonsko podlago,
ključno pa je bilo, kot rečeno, da smo državljankam in državljanom
omogočili uporabo te aplikacije in jo ustrezno, hitro, jaz moram
reči, da sem zelo zadovoljen, tudi v primerjavi s kolegi
iz tujine, spravili čez, torej zdaj Google, tudi Apple pa, vsekakor
verjamemo, sledi hitro. -Bi dodala podvprašanje, torej,
če vas prav razumemo, zdaj sledi razvoj tudi te druge aplikacije?
Mi vsekakor delamo na tem, da če pride do potrebe, da bomo
čim bolje pripravljeni, vsekakor pa takšna aplikacija terja precej več
časa kot tokratna, ker smo uporabili tisto, kar je, veste,
svetovno znanje, generirano torej v Applu in Googlu, razvilo
v razmeroma hitrem času. -Morda še glede povezljivosti,
glede na to, da ste uporabili nemško aplikacijo. Nemci so šli
v ta korak razvoj vmesnika, da bi omogočili povezljivost.
Kako je tukaj s slovensko aplikacijo, kdaj pričakujete,
da bi lahko bile povezljive? -Torej, te ideje se pojavljajo že
od vsega začetka, še preden sta Google in Apple razvila
ta vmesnik. Nemci delajo na tem, tudi na ravni Evropske unije se
o tem pogovarja, ker seveda to bi v mnogočem izboljšalo učinkovitost
te aplikacije. Sami se z razvojem trenutno ne ukvarjamo, ker smo se
ukvarjali z razvojem te aplikacije, torej recimo temu osnovne verzije,
vsekakor pa sledimo razvoju tudi v tujini in če bodo to Nemci
razvili, ker smo prevzeli njihovo, če hočete, osnovo, bomo to
v najhitrejšem možnem času uvedli tudi mi. Saj to je smiselno.
Torej, Nemci to ne delajo za sebe, torej delajo seveda za sebe,
ampak tukaj smo recimo ta kolateralna korist vsi, ki smo
v sosednjih državah oziroma kjer Nemci prihajajo k nam,
mi hodimo v tuje države, torej, bistveno je, da bomo vedeli,
da smo okuženi, ne glede na narodnost tistega, ki nas je
okužil oziroma ki je bil v naši bližini. -Rebeka Tomaduz,
Svet, Kanal A. Kako smiselna pa je uporaba aplikacije, recimo,
da jo uporabnik uporablja, ampak ob potrjeni okužbi ne označi
noter, da je res okužen? -Seveda, tukaj izgubimo en velik
del smisla te aplikacije, logično, vendar pa verjamemo
in upamo, da so ljudje odgovorni in da bodo to storili. Torej,
zato da zaščitijo svoje bližnje, jaz sam sem že tak in kot rečeno,
res upam, da je večina odgovornih. -Tatjana Žnidaršič, STA.
Mene pa zanima, zdaj, rekli ste, da sama aplikacija nima
dostopa do lokacijskih podatkov, zahteva pa v bistvu vklop
lokacijskih storitev. Se pravi, kaj dejansko uporablja aplikacija
od teh lokacijskih storitev in v kakšen namen? -Nič, torej,
to vprašanje se je pojavljalo že prej, torej, geolokacijskih podatkov
ne uporablja, vsekakor je več strokovnjakov oziroma predvsem
uporabnikov opozorilo na to vprašanje, tudi na pogostih
vprašanjih za Google in Apple se je to redno pojavljajo,
geolokacijskih podatkov pa še ne uporablja. -Zahteva pa vklop?
V bistvu vpraša te, ali da, ampak do uporabe v sami aplikaciji
pa ne pride. -Ampak aplikacija deluje tudi brez, če izklopimo
recimo naknadno lokacijo, torej deluje? -Tako. Tako.
Sara Neubauer, TV Slovenija. Nekdo, ki je okužen, ki ugotovi,
da je okužen, mora sam vnesti ta podatek noter. Kaj pa, če nekdo,
ki ni okužen, samo označi, da je okužen? Je tudi to mogoče
ali ima tukaj sploh, ne vem, je tukaj NIJZ kako povezan?
Torej, hvala za vprašanje. -Oziroma če lahko samo razložite,
kako se potem to vklopi, kdo to vklopi? -Torej, ko nekdo
dobi potrdilo, da je okužen, je v stiku z epidemiologom,
ker epidemiolog je tisti, ki mu to pove in ta epidemiolog
mu da TAN, to je neka posebna desetmestna koda in to kodo mora
okuženi vnesti v aplikacijo v roku ene ure, po eni uri je
neuporabna in mora pridobiti novo in ta koda nekako torej identificira
njega kot okuženega. Tako da nihče drug tega ne more vnesti,
mi smo tudi naredili nekaj poskusov, nekaj, več kot 50, z naključnimi
kodami, pa približno vemo, kako je sestavljena oziroma
naj bi bila sestavljena, nikoli ne uspe. Mislim, sistem javlja
oziroma aplikacija javlja, da koda ni pravilna in preprosto
nas ne spusti skozi. Tako da, ali bo do teh poskusov prihajalo,
jaz upam, da ne, ali bodo uspešni, sem pa kar prepričan,
da ne. -Ali je treba posebej vklopiti Bluetooth, ali aplikacija
sama vklopi Bluetooth oziroma to lokacijo? Če lahko samo to še.
Če Bluetooth izključimo, seveda ideje aplikacije ne uresničujemo,
tako da Bluetooth mora biti vklopljen. -Ves čas, ko imamo
aplikacijo nameščeno, mora biti vklopljen Bluetooth, zato da ...
Pardon, aplikacija deluje v ozadju ves čas oziroma je aktivna,
ko si jo naložimo, drugo pa je, ali bo v času, ko Bluetooth ni
vključen, tudi sprejemala ključe identifikatorje drugih
telefonov. Takrat seveda ne in tudi mi jih ne bomo oddajali.
Tako da aplikacija bo delovala, ampak če mi recimo tri dni vmes
izključimo Bluetooth, v tistem času nismo mi zaščiteni, niti ne
omogočamo drugim, da so zaščiteni v primeru, da bomo mi
okuženi, ker pač teh kod ne bomo oddajali, tako da to
na delovanje aplikacije nima vpliva, ima pa na njeno učinkovitost.
Še eno vprašanje. Imate kakšno številko, kakšna pričakovanja?
Vemo, v Nemčiji si je do zdaj aplikacijo naložilo 20 odstotkov
prebivalcev. Je to morda tudi v Sloveniji cilj oziroma kakšen je
vaš cilj? -Cilj je čim več oziroma dajmo reči, želje so čim več,
na tem delamo, z vso promocijo, bistven del promocije se še ni
začel, ampak kot rečeno, jaz si želim in upam, da bo ta
številka čim višja. Kot se je pa podalo tudi s strani epidemiologov,
če bi bila ta aplikacija tista edina stvar, ki bi reševala
situacijo, potem bi gotovo bilo odgovorno, da imamo nek fiksen
cilj in da za nobeno ceno od njega ne odstopimo, ker je pa
samo eno od orodij, ki olajša delo epidemiologom, je pa pač
vsak vnos, vsaka naložitev aplikacije neka dodatna korist,
neka dodatna varovalka, ni pa zadosti, tako da čim več,
to je odgovor, mi bomo pač seveda si prizadevali, upam,
da tudi z vašo pomočjo, da bomo javnost prepričali,
omogoča, tudi koda je na voljo, si lahko vsak pogleda, da si to
aplikacijo v čim večji meri naložijo oziroma v čim večjem številu.
Še kakšno vprašanje? -Kako učinkovita pa je aplikacija,
če si jo naloži recimo, danes si jo je 5.000 ljudi, v Sloveniji
je dva milijona ljudi; koliko ljudi bi jo moralo imeti, da bi približno
bila učinkovita? -Odgovor na to vprašanje je različen, če ste
spraševali strokovnjake pred dvema mesecema, je bilo to 60,
70 odstotkov, zdaj študije zelo relevantnih institucij kažejo,
da deset, 15, 20 je že zelo v redu oziroma že učinkovito, ampak
kot rečeno, če poudarjamo to, da je to samo eden od kamenčkov
v mozaiku preprečevanja širjenja okužbe, je učinkovitost
vsak, ki ga odkrijemo na tak način ali odkrijemo prej oziroma se sam
zave, da je bil v nevarnosti, kot bi ga odkril epidemiolog s tem
klasičnim načinom telefoniranja, spraševanja o stikih. Tako da
učinkovitost je, kot rečeno, vsak dodaten je že učinkovita.
Čim več, tem bolje.
Domnevam, da ni več vprašanj, tako da hvala, lep dan, na svidenje.
Hvala lepa, gospod minister, za predstavitev, za vse odgovore,
vam pa za vsa zastavljena vprašanja. UKOM je pripravil
tudi celovito kampanjo za spodbujanje prebivalstva,
da naj si ljudje aplikacijo naložijo, vključuje videografike,
tako, kako aplikacijo uporabiti, vključuje promocijo na družbenih
omrežjih s povezavo na trgovino za izvedbo prenosa, bodo plakati
in letaki v PDF formatu, ki bodo posredovani vsem
inštitucijam v okviru oziroma v povezavi z Ministrstvom
za zdravje, z Ministrstvom za delo, seveda tudi z Ministrstvom za javno
upravo, vso državno in lokalno samoupravo, da bi ga inštitucije
lahko približale in ponudile prebivalstvu. Kampanja bo stekla
tudi na radijskih in televizijskih postajah. Tako, zdaj pa bi
začeli s trenutnimi epidemiološkimi razmerami pri nas. Včeraj se je
nabralo 27 novih primerov okužb, pri čemer prevladuje uvoz,
največ s Hrvaške, osem primerov imamo s Hrvaške, dva sta
iz Avstrije, dva iz Bosne in Hercegovine, potem pa še
Kosovo in Španija, skupaj torej 13 primerov. Ob tem velja poudariti,
da za devet primerov zjutraj še ni bilo podatka o izvoru,
ker so preiskave o izvoru še potekale. Potem pa se je zadeva
spremenila, v epidemioloških preiskavah so ugotovili, da je
današnje število tistih, ki so zdaj prišli s Hrvaške in so v povezavi
s temi, naraslo na 12 primerov, ne osem, ampak 12. To je do zdaj,
ampak epidemiološke preiskave se nadaljujejo, tako da se bo ta
znesek, če smem tako reči, to število čez dan lahko še
povečalo. V bolnišnicah je trenutno 16 oseb, torej tri manj
kot včeraj, v intenzivni negi ostaja trojica bolnikov, novih
smrti pa ni bilo. Ne vem, če ste videli zdaj zadnje številke
s Hrvaške. 199 okuženih, 120 v bolnišnicah v tem trenutku.
Mi pa 16 v bolnišnicah. Torej, vsega skupaj je bilo
opravljenih včeraj 1.143 testov. Nacionalni inštitut za javno zdravje
pa je tudi za moj današnji nastop pripravil celovit pregled
razmer v sosednji državi. Pokazali vam bomo nekaj grafov,
ki so res povedni. Kot lahko gledalci vidijo na grafu številka
ena, je največ novih okužb v Splitsko-dalmatinski županiji.
Kar 64,5 okužb na 100.000 prebivalcev. In v Šibensko-kninski
županiji, kjer je takih okužb 60,9. Torej, prav tam, kjer so znane
lokacije nočnih zabavišč, je delež okuženih največji.
Medtem ko na Hrvaškem v notranjosti države, posebej
v Slavoniji, število okužb počasi upada. Če pogledamo graf številka
dve, lahko na njem vidimo, da so razmere najboljše pravzaprav
v Istrski županiji, ostale županije pa so v rumenem območju,
tako na primer Primorsko-goranska malenkost presega mejo med zeleno
in rumeno. Če se zdaj preselimo na graf številka tri,
vidite, da je v takih razmerah zelo težko napovedovati gibanje
okužb v naslednjih dneh. Če pogledamo dogajanje v zadnjih
nekaj dneh, število okuženih strmo narašča. Zato v primeru
Hrvaške niti ne izključujemo več možnosti, da se je pri njih začel
morda že tretji val.
Nimamo dokazov za to, zelo pozorno bomo spremljali dogajanje.
V tem trenutku je na Hrvaškem - ne vključujemo današnjih podatkov,
ki so sveži ob dveh, ampak če smo upoštevali številke prejšnjih dni,
je bilo okuženih že 33,42 ljudi na 100.000 prebivalcev.
V nadaljevanju imamo graf številka 5, kjer je pregled zadnjih 108
vnesenih okužb iz Republike Hrvaške, in ta je tudi zelo poveden.
Daleč največji, kar 43 od skupaj 108 okuženih, pripada starostni skupini
od 15. do 24. leta starosti.
Naslednji ta sklop, od 25 do 34 let,
pa seveda močno poveča delež. Njun skupni delež je večji od 2/3,
saj ti skupini od 15 do 24 in 25 do 34 skupaj prispevata
kar 64 % vseh okuženih. Predlagam, da gremo na naslednji graf.
Ključno vprašanje je, kje so se posamezniki in posameznice okužili.
Veliko okuženih prihaja predvsem z območja otoka Paga s plaže Zrće,
kjer so ti znani nočni klubi. Na to štrleče žarišče sosedo
in vse njene pristojne, predvsem pa našo javnost in še posebej mlade
opozarjamo že tedne, ko prosimo, naj ne zahajajo v nočne lokale.
Tega nisem rekel še nikoli, danes to povem prvič.
Zrće so znane tudi po aktivnem uživanju psihoaktivnih snovi.
Ne trdimo, da jih uživajo vsi, a prav aktivno konzumiranje teh snovi
močno povečuje možnost okužb in tega se moramo zavedati in starši
bi se res morali spraševati, kam mladina pravzaprav odhaja.
Gremo pogledat sedmi graf. Ta preglednica zelo jasno kaže
na velik vpliv vnosa okužb s Hrvaške na epidemiološko sliko pri nas.
V zadnjih tednih gre za eksponentni trend, ki pomembno vpliva
na epidemiološko sliko pri nas; Torej ta zadnji skok v tem tednu,
65 vnosov, to je zares povedno sporočilo, če smem tako reči.
Zdaj pa predlagam, da gremo na naslednji, na osmi graf,
ki je sestavljen dvobarvno. Brez uvoza okužb bi bila stopnja
širitve okuženja oz. reprodukcijsko število pri nas tam pri 0,68.
Če ga nadgradimo - in moramo ga nadgraditi s tem rdečim dodatkom
stolpcev - s pomočjo uvoza zrastemo na 11 na 100.000 prebivalcev.
Graf številka devet pa pokaže, da v kolikor tega uvoza ne odstranimo,
nam reprodukcijsko število zraste na kar 1,24. In tega uvoza ne smemo
odstraniti, jaz ga odstranjujem samo zato, da bi razumeli
red velikosti in vpliv, ki ga ima uvoz okuženih s Hrvaške
na našo epidemiološko sliko. Moramo sprejeti neke ukrepe,
da bi lahko zamejili uvoz okuženih. Katere ukrepe, v kakšnem obsegu,
za koga in kdaj, pa bo vlada tehtala na predhodnem posvetovanju
s strokovnjaki, ki bo jutri na Brdu pri Kranju. Pri tem moramo upoštevati
tudi potrebe gospodarstva v našem obmejnem območju, od koder veliko
ljudi dnevno prihaja na delo k nam. Pri tem je pomembno zavedanje,
da nobena od županij na meji s Slovenijo ni problematična.
Nasprotno, to so, kar zadeva covid-19, najbolj varna območja
Hrvaške. Na drugi strani pa se moramo zavedati, da nevarnost vnašanja
virusa na razglašena ogrožena območja - to so zdravstveni domovi
in bolnišnice, domovi starejših občanov, varstveno-delovni centri
oz. s kratico VDC-ji, in zapori, preko delavcev v zdravstvu in DSO-jih
zahteva dosledno kontrolo s strani delodajalcev. Na tretji strani
pa ugotavljamo, da zlasti okuženi na zabavah v tujini nočejo razkriti
drugih udeležencev svojega nespametnega početja oz. dogodkov,
na katerih so bili, zato domnevamo, da se nam precej okuženih izogne.
Ne zaznamo jih, zato virus širijo med svojci in prijatelji, znanci
in sodelavci. Ob teh številkah, ki jih gledamo te dni, je potrebno
povedati, da je naša epidemiološka služba na robu zmogljivosti.
Potrebuje ne le razumevanje, ampak tudi kadrovske okrepitve
in sodelovanje vseh nas. Ob tem se želim zahvaliti
tudi direktorju Nacionalnega inštituta za javno zdravje
dr. Milanu Kreku in celotni ekipi NIJZ za njihov prispevek,
za vse številne nočne ure in tudi grafe, ki smo jih,
tako kot že večkrat, uporabili tudi za današnjo predstavitev.
Zdaj pa sem na voljo za morebitna dodatna vprašanja.
Veronika Lavrenčič, Pop TV. Zdaj ste predstavili rezultate
Hrvaške po županijah. Videli smo, da sta dve kritični,
ostale ne toliko. Ali je to mogoče že kakšno namigovanje,
da bi lahko ob uvedbi karantene ob vračanju oz. ob vstopu v državo
bilo to samo za te določene županije in ne za celotno Hrvaško?
Ali vlada razmišlja tudi v tej smeri? -Vlada razmišlja v vseh smereh
in zato je za jutri že kar nekaj časa sklicano to posvetovanje, kjer želimo
upoštevati poglede z različnih zornih kotov in pretehtati, najti kompromis,
ki bi omogočil - jaz uporabljam praviloma tri termine.
Želim, da bi bili ti ukrepi targetirani, da bi bili odmerjeni
in da bi bili tudi selektivni. -Koliko je zdaj možnosti,
da se bo to uvedlo že ta teden? Jutri se sestane vlada,
v četrtek je potem seja vlade. Ali zdaj tisti, ki bi radi ostali
na Hrvaškem do nedelje, to storijo ali naj bodo pripravljeni,
da se bodo prej vrnili domov? -Te številke, ki smo jih slišali
danes, ne opogumljajo. Ampak vlada se zaveda,
da morajo ljudje, ki so na Hrvaškem in želijo pravočasno priti domov,
imeti dovolj časa. Potrebujejo časovno nišo.
Zato vlada ne želi hiteti. Odločitev bo sprejela v četrtek zvečer.
Veste, da je vlada sklicana za popoldansko uro, potem pa morajo
imeti ljudje dovolj časa. Vsekakor, pred začetkom prihodnjega tedna
je realno računati, da se bo ta čas iztekel. Ali se bo iztekel v noči
s sobote na nedeljo ali v noči z nedelje na ponedeljek,
tega vam v tem trenutku ne morem odgovoriti, ampak vlada želi sprejeti
odločitev, ki bo odgovorna tudi do tistih, ki jih ukrep zadene.
Mogoče vaše osebno mnenje? Včeraj smo slišali,
strokovno so za to, da se karantena uvede za vse. To je zvečer govoril
zdravstveni minister. Kaj menite vi? -Jaz sem govorec vlade.
O tem, kaj menim v zvezi s tem, vam bom lahko povedal po odločitvi
na vladi. Zato je sklican posvet. Ko bo to vladno stališče,
ga bom tudi predstavil, vlada pa želi, preden se odloči,
slišati pomisleke in priporočila mnogih, ne le svetovalne skupine
in ministra za zdravje. -Hvala. -Prosim.
Kakšna je ocena, koliko Slovencev je trenutno še na Hrvaškem
in bi se moralo vrniti? Imate kakšne podatke?
Jaz nimam natančnih podatkov. Mislim, da je zadnja številka,
s katero je operirala hrvaška stran, bila 160.000.
Verjetno lahko potniki ta teden pričakujejo gnečo na meji.
Kaj v tem primeru? Se bo zagotovilo večje število prehodov,
zato da bodo lahko nemoteno in tekoče prišli?
Včeraj sem gledal nastop ministra za notranje zadeve,
gospoda Aleša Hojsa, ki je rekel, da bo policija na mejnih prehodih
zagotovila največje mogoče število vstopnih točk oz. voznih pasov.
Kaj pa v primeru, če recimo stojimo v koloni in se ravno obrne polnoč,
preden pridemo mi čez mejo? Nam takrat grozi karantena
ali se pogleda takrat takemu potniku še čez prste?
Ko bo odločitev vlade sprejeta, bo določen tudi rok, kdaj in za koga
velja karantena. Od tistega trenutka naprej mora policija na mejnih
prehodih avtomatično zahtevati izdajo karantenske odločbe
in pooblaščeni delavec Ministrstva za zdravje mora tako odločbo
verificirati, policist pa mora vročiti tako odločbo.
Brez tega potnika v notranjost države, v domovino, ne more pustiti.
In na drugi strani s tem Ministrstvo za zdravje prevzema tudi nalogo,
da izvaja nadzor karantenske odločbe v prihodnjih dneh. -Hvala.
Žnidaršič, STA. Mene pa zanima, omenja se predvsem
karantena. Ali obstaja tudi možnost, da bi se zahteval negativen test
na koronavirus? -Na to vam ne morem odgovoriti. Ravno zato je sklicano
posvetovanje jutri na vladni ravni. Do zdaj je pač bilo tako,
da naši turisti na Hrvaškem niso iskali tega potrdila.
Izogibali so se hrvaškim zdravstvenim ustanovam in zato tudi imamo
ob ponedeljkih tako povečano število ljudi, ki preko svojih
zdravnikov želijo opraviti bris. Skratka, danes je bilo to 1143,
trikrat več, kot je to bilo v nedeljo. To so zdaj realne številke
in enostavno moramo upoštevati, da se želijo ljudje, ki se vračajo
s Hrvaške, izogniti gneči v institucijah, ki jemljejo brise
na Hrvaškem, in izdajajo taka potrdila. Jaz ne morem izključiti
možnosti, da bi tako potrdilo zadoščalo. Kot veste, za vstop
iz nekaterih problematičnih držav je do zdaj zadoščalo potrdilo,
ki je bilo izdano znotraj EU, tudi znotraj Republike Hrvaške,
ki pa ne sme biti starejše od 36 ur.
Ravno včeraj so mi v vednost poslali obvestilo,
da na Krku ponujajo tako uslugo. Lahko se testirate.
Dobite potem v roku 24 ur rezultat, ampak to potrdilo
velja od trenutka, ko je bil opravljen test, ne od trenutka,
ko je bilo potrdilo izdano, kajti s tem je 24 ur že zapravljenih.
Kar pomeni, da ima oseba na voljo 6 ur, da s takim potrdilom pride
v Slovenijo. -Govorimo predvsem o Hrvaški. Kdaj pa lahko pričakujemo
osvežitev tega seznama držav glede na epidemiološko situacijo?
Rdečega, zelenega seznama. -Videl sem predlog, preden sem prišel
na to tiskovno konferenco. O tem se bo vlada posvetovala jutri.
Predvidene so precejšnje spremembe. -Hvala. -Prosim.
Prej ste rekli, 160.000 Slovencev je na Hrvaškem. -To je hrvaški vir.
No, recimo. Več deset tisoč Slovencev je na Hrvaškem.
Napovedujete zdaj že več dni uvedbo karantene morda v soboto,
nedeljo, enkrat takrat. Kakšna je razlika, če se vseh teh
več deset tisoč Slovencev vrne v Slovenijo do takrat?
So ravno tako lahko okuženi ali pa neokuženi, kot če pridejo,
ko bo uvedena karantena? Kakšen je namen tega?
Mi želimo zamejiti možnost kuženja na Hrvaškem.
Posebej sporne so te kategorije mlajših, od 15 do 34 let,
ki se udeležujejo teh dogodkov. Naj spomnim, da je že pred vikendom
Nacionalni inštitut za javno zdravje, direktor Krek osebno, pozival
zlasti mlade, ki so se udeleževali kakršnihkoli zabav, naj ob povratku
v domovino se osamijo za nekaj dni, naj se natančno opazujejo
in v primeru kakršnihkoli simptomov naj takoj kličejo svojega zdravnika,
zdravnico in opravijo test. To je že ukrep, čeprav ga ni sprejela vlada.
Ampak, veste, nekateri nas ne slišijo, nas ne vidijo,
jih to ne zanima. Mladost je norost, poznate ta pregovor, in bojimo se,
da prav tisti, ki so okuženi, pravzaprav to svojo okužbo
prikrivajo tako pred sorodniki kot tudi pred prijatelji.
Če se izogibajo, je to mogoče polovičen ukrep, ampak kot sem
že povedal, bojimo se, da nekateri poskušajo ignorirati covid.
Zlasti mlada generacija še vedno uporablja termin, da je to
čisti fake, da enostavno gre za poskus, da bi jih nekdo nadziral
in jih zamejeval, in to je za epidemiološko sliko v Sloveniji
velik problem. -Bo, ko bo, če bo uvedena karantena,
predvidoma ta ukrep veljal zgolj nekaj tednov, morda do začetka šole?
Je z začetkom šole povezano to ukrepanje, ali lahko pričakujemo
daljše obdobje? -Zagotovo je pravočasna vrnitev v domovino
in v primeru težav potem tudi test in v primeru pozitivnega rezultata
izolacija in napotitev v karanteno še koga, ki je s tako osebo bil,
zagotovo zelo učinkovit preventivni ukrep pred začetkom šolskega leta.
Zelo malo časa nam je ostalo do 31., ampak imam občutek,
da se državljani Republike Slovenije zdaj postopoma že vračajo nazaj.
Nimam številk, koliko je bilo prestopov na naših mejnih prehodih
s sosednjo Hrvaško tekom noči. To je bolj vprašanje za policijo
oz. ministra Hojsa, ampak pričakujem, da tisti, ki se nameravajo vrniti,
se bodo vrnili. Je pa seveda tudi veliko ljudi, ki jih ta karantena,
če je uvedena, manj moti kot tiste, ki so aktivni, ki so zaposleni,
ki imajo šoloobvezne otroke. Lahko da bodo starejši,
tako kot vsako leto, poskušali normalno izkoristiti toplo jesen
in bistveno manjšo gnečo, tudi nižje cene pri sosedih,
tako da bomo videli, koliko ljudi bo vseeno ostalo ali pa odšlo
na Hrvaško ne glede na to, kakšen ukrep bi vlada lahko sprejela.
Samo to. Koliko časa bi potem trajala ta karantena s Hrvaške?
Dokler se ne zmanjša število okužb ali od česa je to odvisno?
Mi dnevno spremljamo tako razmere pri sosedih kot tudi razmere
na ključnih žariščih, celoten zahodni Balkan je vsakodnevno preračunan.
Natančno spremljamo, koliko imamo vnosa, registriranega vnosa
iz vsake države posebej. Ampak kot vidite po vseh številkah,
ki jih tudi redno objavljamo, je največ vnosa iz Republike Hrvaške
in lokacije so zelo dobro znane. Eno je otok Pag, drugo so Vodice,
tretje je Biograd na Moru. Potem imamo Makarsko,
zdaj imamo nekaj Hvara, potem imamo pa tu in tam kak vnos
s Kosova, imamo tu in tam kak vnos iz Bosne in Hercegovine,
kaj iz Avstrije, kakšna Švedska se pojavi, nekaj Španije,
ampak to so zelo omejene številke. Medtem ko direkten vnos s Hrvaške
je največji problem za nas, tako kot ste slišali danes.
V teku včerajšnjega dne skupni seštevek tega, kar je epidemiološka
raziskava prinesla do tega, do 14. ure, je 12 okužb.
Če se bo število vnesenih primerov v naslednjih dneh zmanjšalo,
obstaja možnost tudi, da se ta karantena ne uvede,
ali je to že neka odločitev, ki jo napovedujete zdaj že toliko dni?
Slišali ste me, da sem prej rekel, da je zelo težko napovedovati,
kakšen je trend na Hrvaškem. Kot je zdaj videti, je ta trend
zelo slab. Koliko bodo vsa opozorila zalegla, koliko ti pozivi
avstrijskim državljanom, da se vrnejo, lahko prispevajo k temu,
da hrvaške oblasti sprejmejo drugačne ukrepe in vendarle zaprejo
nekatere od teh žarišč okužb ali pa izvorov okužb,
jaz v tem trenutku ne znam presoditi, ampak mi bi seveda pozdravili
kakršnokoli odločitev, da se katerokoli od teh žarišč omeji,
da se dejavnost, ki omogoča širitev virusa, prekine, in to bi bilo dobro
ne za nas, to bi bilo dobro predvsem za Republiko Hrvaško,
kajti zdaj že vsi tisti, ki spremljate tudi hrvaško
medijsko sceno, lahko vsak dan berete, da zdaj ko se mladi
vračajo nazaj v svoja mesta, v svoje lokacije, je veliko vnosa
z obale v notranjost; ali kot bi rekel predsednik vlade, na kontinent.
Klemen Košak, Dnevnik. Jaz bi samo preveril, ali prav razumemo,
da če bi Hrvaška zaprla te nočne lokale, odpade razlog,
da Slovenija zaostri ukrepe?
Vsekakor bi to pozdravili. Ali in kje bi to zamejila,
je to seveda drugo vprašanje. Je pa to odgovor na vprašanje,
ki je bilo dvakrat zastavljeno pred tem. Ali bi v primeru,
če bi se število vnosov zmanjšalo, bili izpolnjeni pogoji, da karantena
preneha, če sprejmemo karanteno? Odgovor je vsekakor, vsak pozitiven
razvoj dogodkov bi imel pozitivne posledice na stališče
vlade Republike Slovenije. Kako in zakaj tako ravnamo, je jasno.
Gre za prevelik vnos iz Republike Hrvaške.
Vsekakor bi bil vsaj nekajdnevni zamik med tem, da bi se uvedlo
zaprtje teh nočnih klubov in konec vnosov. -Zagotovo.
Ampak tako, kot je videti danes, je uvedba nekaterih ukrepov
praktično nujna. Številke so pač take, da moramo ravnati odgovorno.
Koga pa zadenejo, po kakšnem zaporedju, kdaj in kako,
pa je seveda odvisno tudi od tega, ali bi se na hrvaški strani sprejele
nekatere odločitve, ki bi nam omogočile tudi drugačno razmišljanje.
Samo še eno vprašanje. Bojana Beović je že junija pozivala,
naj se ne hodi na Hrvaško. Rekla je, da bi bilo smiselno
z vrha politike svetovati državljanom, naj ne hodijo tja.
Vlada se za to ni odločila. Vam je kaj žal?
Vsak državljan ima pravico, da poziva k eni ali k drugi stvari.
Veliko je pozivov in ogorčenih mailov, ki jih jaz dobivam,
da so bili od novembra naprej ves čas na delu, da niso imeli
še dneva dopusta, da imajo plačano nekje na otokih,
da imajo najeto barko. Jaz verjamem, da tisti,
ki so na barki, niso v Zrćah. So na barki, so nekje na sidru
daleč stran. In zaradi tega pač govorim o tem, da razumem,
da morajo biti ti ukrepi tangirani, odmerjeni in selektivni.
Ampak žarišča, tam, kjer je največ okužb - in to je očitno,
da ogromna večina državljanov Republike Slovenije ravna odgovorno,
da se ne drenja tam, kjer ni potrebno, da so veliko bolj zadržani,
kot so bili prejšnja leta, zato je teh vnosov relativno malo.
Ampak tisto, kar je, vam prav ta analiza po starosti pokaže,
katera starostna skupina je to. In če to primerjate še po spolu,
boste pač ugotovili, 2/3 je moških, 1/3 je žensk,
ampak starostno ravno tako velja od 15. pa do 34. leta.
Tam je več kot 2/3 okužb in to so ljudje, ki so bili na takih dogodkih,
na nespametnem početju. Ker pri tistih, pri katerih ugotovimo,
za kaj gre, vemo, kje so se okužili. Zrće, vemo, kateri lokal. -Hvala.
Skratka, to ni pridobljeno s tajno metodo, ampak je to izjava
okuženega ali okužene. Je še kakšno vprašanje?
Če ni, potem hvala lepa za udeležbo, za vsa vprašanja.
Hvala tudi ekipi UKOM-a in gospe prevajalki.
O naslednji tiskovni konferenci vas bomo obvestili brž, ko bo mogoče.
Hvala lepa.