Dober dan, lepo pozdravljeni, lepo pozdravljene,
zadnji junijski ponedeljek, v katerem želimo povzeti dogajanje
tega dne in sinočnje večerne seje vlade. Najprej k novostim,
ki jih vlada predvideva v tem novem protikoronskem paketu.
Vlada je na sinočnji seji določila besedilo predloga zakona
o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val covid-19 ali skrajšano
PKP-4, ter ga bo predložila zdaj v kratkem v obravnavo
in sprejetje državnemu zboru Republike Slovenije po nujnem
postopku. Veste, da je tega meseca praktično konec, jutri je
še čas, da kaj postorimo, če želimo poskrbeti za to, da se
bodo izplačila lahko vršila tudi v mesecu, ki prihaja. Šlo bo
predvsem za ukrepe, ki Slovenijo pripravljajo na drugi val covida-19.
Spreminjajo in dopolnjujejo se začasni ukrepi za omilitev
in odpravo epidemije na področju dela, na področju delovnih razmerij,
štipendij in socialnega varstva, poglavitne rešitve pa se nanašajo
najprej na podaljšanje ukrepa čakanja na delo. To se podaljša
do konca meseca julija, z možnostjo še dvakratnega
podaljšanja v nadaljevanju, vendar najkasneje do konca meseca
septembra. Določitev in plačilo nadomestila za odrejeno karanteno
je tak drug pomemben ukrep. Zajeti so tudi ukrepi na področju
institucionalnega varstva po zakonu o socialnem varstvu
in na koncu je zraven tudi mobilna aplikacija za obveščanje
o stikih z okuženimi, s predlogom tega zakona se
podaljšuje trajanje ukrepa, kot sem rekel, povračila
do 31. julija, oziroma najdlje do konca meseca septembra.
Da pa ne pozabim. Ko gre za to aplikacijo, na Ministrstvu
za zdravje bo v roku ene ure, ob 12. uri in 30 minut, predstavitev
vseh podrobnosti te aplikacije, ki jo bosta pripravila državna
sekretarka Ministrstva za zdravje in državni sekretar Ministrstva
za javno upravo. Tam se dogaja največ tega dogajanja in za vsa
ta specifična vprašanja, ki jih morda imate zame, bi vam predlagal,
da jih naslovite na ta dva. Državni sekretar je nedavno
sodeloval tudi na videokonferenci v formatu Evropske unije, ki se je
soočila s tem izzivom in je, če smem tako reči, najbolj posvečen,
vse podrobnosti, predvsem pa interoperabilnost med posameznimi
državami. V predlogu zakona je nekaj dopolnitev, ki bodo
zagotovile boljši in učinkovitejši nadzor nad ukrepom skrajšanja
delovnega časa in čakanja na delo. O tem smo že prejšnji
petek spregovorili na tiskovni konferenci, na kateri smo gostili
pristojnega ministra Janeza Ciglerja Kralja, ministra za delo,
družino, socialne zadeve in enake možnosti. Poleg tega
je namen predloga zakona tudi blaženje učinkov zaradi delavcu
odrejene karantene v breme delodajalca, ko se ta ne more
izogniti odsotnosti delavca, ki dela ne more opravljati in mu ni
možno odrediti dela na domu, mu pa mora delodajalec na podlagi
delovnopravne zakonodaje zagotoviti nadomestilo plače za čas
njegove odsotnosti. Predlog zakona tako delodajalcem omogoča
uveljavitev povračila nadomestila tudi za te primere, delavci pa bodo
pač upravičeni do nadomestila plače, pri čemer bo višina tega
nadomestila odvisna od vzroka za izdajo odločbe o karanteni.
Novi PKP-4 je, kot rečeno, veliko širši, kot njegovi
predhodniki. V njem je zajeten del členov namenjen prav tej
prostovoljni aplikaciji za spremljanje okužb s covid-19,
zato pač pričakujemo zelo celovito razpravo na temo zakona, katerega
cilj je zaščititi zdravje ljudi. Aplikacija temelji na določbah
zakona o nalezljivih boleznih. Preprečevanje širitve okužbe
je glavni cilj, na drugi strani pa seveda hkrati pomoč državljankam
in državljanom in tudi drugim, ki se v tem trenutku oziroma
v tistem trenutku nahajajo na ozemlju Republike Slovenije.
S tem namenom predlog zakona vzpostavlja tudi podlago
za delovanje te aplikacije za obveščanje zdravih oseb.
Ta ni namenjena obveščanju bolnih oseb, ampak zdravih oseb
o stikih oziroma bližini ljudi, okuženih z virusom covid-19,
pa tudi morda ob srečanju z osebami, ki bi morale biti
v karanteni, pa kdo ve, zakaj, hodijo okrog in so prišle na nevarno
bližino do imetnika telefona s tako aplikacijo. Namestitev
in uporaba mobilne aplikacije bo prostovoljna, bo brezplačna,
država bo financirala odkup in servisiranje aplikacije,
ne bo pa prostovoljna v primerih, ko je oseba potrjeno pozitivna
oziroma ji je odrejena karantena. V teh primerih si mora ta ista
oseba mobilno aplikacijo namestiti tako, da se lahko vanjo
vnese naključno kodo. To je pa koda okuženega.
Skratka, imamo popolno anonimnost, imamo pa samo aktiven
telefon, ki opozarja nase. Zdaj pa, če dovolite, preskočim
na to zadnjo epidemiološko sliko, ki se nezadržno slabša v naši
neposredni soseščini. Če dovolite, bi vam predstavil
nekaj ključnih razvojev situacije v preteklih dneh. Imate na zaslonu.
Poglejte, kako skokovito narašča število okužb v Bosni
in Hercegovini. Bosna se je relativno dobro držala, potem pa
so nenadoma dobili zelo visok porast in o tem pravzaprav govori
tudi pregled vnosov iz posameznih držav. Zdaj vam bom govoril
na pamet. Bom pogledal tudi na napisan dokument, ampak mislim,
da imamo iz Bosne in Hercegovine do sedaj uvoženih 15 primerov
pozitivnih oseb. Gremo dalje.
Torej, še en graf, ki potrjuje, kaj se pravzaprav v Bosni
in Hercegovini dogaja v zadnjih 14-ih dnevih na 100.000 prebivalcev.
Tukaj imamo posnetek stanja v Severni Makedoniji. Zanimivo je,
da do danes iz Severne Makedonije nismo dobili nobenega uvoženega
primera, naj pa spomnim, da je bila Severna Makedonija prva
država, ki smo jo zaradi povečanega števila okužb uvrstili na tako
imenovan rdeči seznam. Če pa pogledate to krivuljo,
daje slutiti, da se je ta vrh že dosegel, da se zadeve v tem
trenutku malo izboljšujejo, število novih okužb je nekoliko
nižje, kot je bilo to v prejšnjih dnevih.
Tukaj si lahko pogledate zadevo po dnevih, kako to hitro narašča
in če pogledate tisto zgornjo številko, doslej so v Makedoniji
zbrali že, če prav vidim, 5.761 okuženih.
Torej, še enkrat vidite, da so vrh že dosegli, da se zdaj
zadeva stabilizira in da novih porastov ni.
V Srbiji so zadeve še posebej zanimive. Tam sta se zgodili
dve veliki nogometni tekmi, derbi Crvena zvezda-Partizan,
16.000 ljudi navija na vso moč, z vso močjo širi to kapljičasto
okužbo okrog sebe, če je majhna Črna gora imela samo ona
14 primerov uvoza prav s te nogometne tekme, potem moramo
biti realni in podvomiti v rezultate teh testiranj. Zdi se, da je tam
okužb bistveno več. Gre pa najbrž za mlajše osebe, ki svojih
težav ne priglasijo k zdravniku iz takih ali drugačnih razlogov
in zato je slika manj realna, kot pa bi si mi to zagotovo želeli.
Gremo naprej. Imate okužbe po posameznih dneh
v Republiki Srbiji.
Število okužb, kako je naraslo v zadnjih 14 dneh. Ampak kot rečeno,
ocenjujemo, da je okužb znatno več. Tukajle so okužbe v Črni gori.
Veste, da je Črna gora zaprla meje s Srbijo, da tudi ne dovoli
državljanom Srbije prihod na počitnice v Črno goro, v strahu,
da se bo ta okužba še bolj širila. Tam imajo dve veliki
žarišči, eno je bil pač ta uvoz iz Srbije, drugo so pa bili delavci
s severa Črne gore, ki so bili v kraju Tutin v Srbiji, na črno,
če smem tako reči, so se vrnili nazaj in ta okužba je prinesla vse
posledice, o katerih zdaj govorimo.
Črna gora ni več na seznamu varnih držav, čeprav smo jo kot prvo
iz regije na ta zeleni seznam uvrstili. Zdrsnila je v območje
rumenega, kar pomeni, da ni več varna država.
Na Kosovu imamo precejšen skok. Problem podatkov s Kosova je
pravzaprav v tem, da imamo relativno malo testiranj, iz tega
razloga je potem vprašanje, koliko si lahko s temi grafi
pomagamo, ampak da dodam, s Kosova smo doslej imeli šest
primerov uvoza. Govorim vam o uvozu od 1. junija pa
do današnjega dne. Tisto, kar smo imeli mi ob prvem valu,
v tem trenutku ne šteje, ni relevantno.
Število okuženih v Albaniji, vidite, da še kar narašča.
Zdi se, da so se zadeve v zadnjih nekaj dneh nekoliko umirile,
ampak vendarle, število je zelo veliko in kot rečeno, tudi Albanija
je na naši rdeči listi. Zadnja, ki se je povzpela na to listo.
Gremo naprej.
Na Hrvaškem pa so razmere tudi precej specifične. Vidite, da se je
število primerov v zadnjih dneh drastično povečalo. Tisto, kar je
dejstvo, je, da je en klaster relativno dobro zaprt, tam
v Slavoniji, v Ðakovu, kjer se je začel širiti iz samostana, okuženih
je tudi nekaj otrok, predvsem pa je največje žarišče v tem trenutku
v glavnem mestu. Ne samo psihiatrija, ta bolnišnica, za katero
vsi dobro veste, ampak tisto, kar preseneča, je, da se je Hrvaška
vendarle odločila za nek korak, ki ga Slovenija nikoli ni naredila.
Hrvaška je namreč odprla nočne klube, diskoteke, rajanja v odprtih
in zaprtih prostorih so dovoljena, so zelo pogosta. Največ Slovencev
in Slovenk je pokupilo karte za prireditev na plaži Zrće na otoku
Pagu, kar je dobesedno nerazumljivo in nerazumno za državo,
ki v tem trenutku predseduje Evropski uniji in iz teh razlogov
seveda mi zelo natančno spremljamo, kaj se na Hrvaškem
pravzaprav dogaja. Včerajšnji incident, ko so štabi civilne
zaščite iz posameznih županij se javno pritoževali, da Zagreb ne
zna sešteti niti številk, ki so jih oni poslali v Zagreb, govori pač
o tem, da so resne težave pri spremljanju dogajanja,
ali je to tehnična napaka ali je to enkraten zdrs, kakorkoli
že, mislim, da je dovolj razlogov za zaskrbljenost in seveda tudi
za ukrepanje. Naš predsednik vlade in hrvaški predsednik vlade
sta bila na neposredni zvezi, predsednik bo tudi danes ponovno
govoril s predsednikom vlade Plenkovićem. Slovenija pač
pričakuje, da bo Hrvaška sprejela nekatere ukrepe, da bo zamejila
širitev, da se bo odrekla temu nočnemu programu, ki je povsod
doslej pokazal, da je to glavno žarišče. Naj spomnim, kaj se je
dogajalo v Južni Koreji, pa še kje, koliko oseb lahko ena sama pozitivna
oseba okuži in iz teh razlogov smo prišli tako daleč, da moramo
povedati tudi realne številke. Gremo lahko naprej.
Kumulativno število na novo okuženih na Hrvaškem, vidite,
kako je v zadnjem času odskočilo navzgor.
Še enkrat zelo jasna ilustracija zadnjih dni, zadnjega vikenda.
Tukaj imamo stanje v Grčiji. Grčija je vendarle precej stabilna
in je precej uspešna pri zamejevanju, tudi relativno
veliko testira, tako da so ti podatki verodostojni, tako da
Grčija, ki smo jo mi uvrstili na zeleni seznam, je za obiskovalce
recimo iz Slovenije, zagotovo varna država.
Še ena ponazoritev, ki kaže, da so stvari relativno stabilne.
Nobenih skokovitih skokov nimamo. Gremo dalje.
V Bolgariji, vidite, da so se stvari drastično spremenile. Naj spomnim,
da smo Bolgarijo mi imeli na našem zelenem seznamu in bila je prva
država, ki je s tega zelenega seznama zdrsnila. Potem sta sledili
vsaj še dve državi, Luksemburg in Kosovo. Ne ... -Portugalska.
In Portugalska, pardon, tako. Ja, Luksemburg in Portugalska
sta zdrsnili iz zelenega v rumeno območje. Gremo naprej.
Takole je zdaj to videti v Bolgariji. Očitno je, da smo
ravnali pravilno in pravočasno in zamejili, ampak imamo srečo,
da iz Bolgarije tako ali tako nimamo nobenega vnosa.
Tole so razmere pri nas.
Relativno stabilne, torej, to je bilo narejeno včeraj, teh današnjih
podatkov, ki so bistveno manjši, ob dejstvu, da je bilo testiranih
samo 300 ljudi, bo ključen podatek, ki ga bomo imeli na voljo jutri.
Gremo naprej.
In to je zdaj to. Zdaj bi vam predstavil še številke, ki govorijo
o kumulativnem uvozu iz posameznih držav. Skupaj smo imeli v tem
mesecu 44 vnosov iz tujine. 16, največ, iz Srbije, 15 iz Bosne
in Hercegovine, šest s Kosova, potem pa po enega iz Rusije,
Kazahstana, Švedske, ZDA, Hrvaške, Avstrije in Nemčije.
Skupaj torej 44. Nismo pa imeli nobenega vnosa iz Albanije,
Črne gore in Severne Makedonije. Dodajam še te države, ki smo jih
uspešno zamejili. Torej, Sloveniji pravzaprav ne preostane kaj dosti,
kot da učinkovito ukrepa. Ukrepati pa mora seveda na treh
področjih. Prvo področje je preprečevanje širitve virusa
po Sloveniji. Po Sloveniji imamo nekaj žarišč, ki so posledica
druženj, žuriranj, veseljačenj, nekontroliranega druženja
brez upoštevanja fizične distance. Iz teh razlogov se je vlada včeraj
odločila, da zmanjša število ljudi, ki se smejo zbirati
na območju Republike Slovenije, S 500 na 50. 50 oseb. Ampak,
ob tem smo še vedno ohranili možnost druženja do 500 ljudi,
ko gre za organizirane prireditve. Ko gre za prireditve, za katere
je podano mnenje Nacionalnega inštituta za javno zdravje,
ki omogoča, da se izda pozitivno soglasje. Na prireditve, ki imajo
organizirano redarsko službo, na prireditve, ki imajo sedežni red,
s katerim je poskrbljeno, da je zagotovljena fizična razdalja
med tistimi, ki se tam družijo. Skratka, organizirana druženja so
še vedno mogoča. To ureditev bo vlada danes tudi formalno
potrdila na dopisni seji in ko bo seja opravljena
in objavljena v uradnem listu, boste z njo tudi seznanjeni.
Ampak tukaj gre za bistveno sporočilo. Preprečiti moramo nova
žarišča v Sloveniji in prav ta druženja so bila glavni razlog
za to. Drugič, povečati moramo učinkovitost nadzora nad izvajanjem
karantenskih odločb. Tukaj je učinkovitost absolutno
nezadostna. In Ministrstvo za notranje zadeve je včeraj
ponudilo aktivno pomoč pri obiskovanju oseb, ki jim je
bila izdana karantena in kontroliranju njihovega
zadrževanja v osamitvi. Veste, da je za to pristojna
zdravstvena inšpekcija, ampak zato, da bi lažje poiskali
in vzpostavili stik z osebami, ki so v karanteni, je pri tem
aktivno pripravljena pomagati tudi Slovenska policija. To je zdaj
ena od njenih prvih prioritet. Ne more se zgoditi, da bi se
kateri koli inšpektor znašel v situaciji, brez da bi imel aktivno
podporo Ministrstva za notranje zadeve oziroma Slovenske policije
in pričakujemo, da bodo pristojna ministrstva in v tem primeru ne
mislim na Ministrstvo za notranje zadeve, znalo to ponujeno možnost
izkoristiti v korist tistih, ki so ta hip še zdravi in predvsem
v zajezitev širitve virusa oziroma bolezni covid-19 na ozemlju
Republike Slovenije. Potem pa imamo še zadnji ukrep,
ki zadeva Republiko Hrvaško. Počakali bomo na današnje uradne
številke, ki prihajajo s Hrvaške, ampak če trendi držijo, potem bo
jutri Hrvaška presegla
to kumulativno vrednost zadnjih 14 dni
in bo imela že več kot deset okuženih na 100.000 prebivalcev.
Slovenija ima tukaj postavljene visoke kriterije. Nobena država,
ki ne izpolnjuje teh kriterijev, ne more biti na zelenem seznamu.
So države, ki imajo tudi bolj ostre kriterije, na Norveškem je meja
osem pozitivnih na 100.000, pri nas je deset in če bodo te
številke tako pokazale, potem bo Slovenija jutri prisiljena
Republiko Hrvaško umakniti s seznama zelenih, tako imenovanih
varnih držav. To ne pomeni, da bom jaz odsvetoval pot
na Hrvaško. Pri nas ima vsak državljan zagotovljene ustavne
pravice, sam se mora odločiti, kam in kako bo potoval,
ampak opozorilo že samo po sebi je dovolj močno. Skratka, če gre
kdo v države, ki niso na zelenem seznamu, je treba biti še posebej
pazljiv pri druženju, predvsem pa je problem mlajša generacija.
Tukaj smo najmanj učinkoviti in seveda res je, da so vse okužbe
zdaj praviloma med bistveno, bistveno mlajšimi. In ker ta
generacija noče priznati, da je zbolela, skriva svoje simptome
in svoje težave, mimogrede lahko okuži vedno nove in nove
in to je problem, ki ga imamo. Zato še enkrat.
Želeli bi si, da bi Hrvaška prepovedala in zaprla nočne
klube, diskoteke in tudi velike prireditve, veseljačenja na prostem,
kakršnih je na Hrvaškem vse polno. Toliko za zdaj,
ste slišali, da so bile bolj napovedi, kot pa dejansko stanje,
ampak zdi se mi, da je prav, da to povemo vnaprej, zdaj pa sem
na voljo tudi za vsa vaša morebitna vprašanja.
Nina Knaus, Dnevnik. Je vlada sprejela tudi kakšne ukrepe
za razširitev trenutnih ozkih grl pri testiranju? Nekateri ljudje
so menda po več dni čakali na teste. Kaj se bo tukaj zgodilo?
In pa še, ali vlada verjame hrvaškim podatkom? Namreč,
na Hrvaškem je bilo kar nekaj dvoma v uradne podatke v zadnjih
tednih. -Najprej vaše prvo vprašanje. O tem smo razpravljali
v krizni skupini vlade že prejšnji teden in dobili tudi pojasnilo,
zakaj je prišlo do tega čakanja. V tem času so se ponovno aktivirale
tudi druge dejavnosti v našem zdravstvenem sistemu, zato se je
močno povečala obremenitev laboratorijev, manjkalo je ljudi,
ki bi lahko pri tem sodelovali, in zato je prišlo do ozkih grl.
Zagotovljeno je bilo, da bodo poskušali delo organizirati
na tak način, da bi teh zastojev ne bilo, ampak tudi to je eden
od razlogov, da moramo preprečiti porast, ker to veliko število
testiranj, ki se potem lahko pojavi, lahko tudi z zamudo povzroči
vse te težave, zato še enkrat izkoriščam to priložnost ob vašem
vprašanju, ob kakršnem koli sumu je treba poklicati svojega
zdravnika, če je ta na dopustu, pa nadomestnega zdravnika
ali zdravnico, pojasniti težave in se dogovoriti za testiranje
v najkrajšem možnem času. Vaše drugo vprašanje, ali Slovenija
verjame Hrvaški. Slovenija zelo natančno spremlja razmere v tej
državi in vseh drugih državah. Tukaj ne gre samo za Nacionalni
inštitut za javno zdravje, gre tudi za svetovne primerjave,
gre tudi za vse druge naše službe, ki so pooblaščene,
da spremljajo dogajanje v drugih državah in ocena mora biti vedno
celovita. Iz teh razlogov sem že omenil, da pričakujem, da se bo
predsednik vlade Janez Janša slišal s predsednikom vlade
Plenkovićem prej, preden bo Slovenija odločila o tem, da Hrvaška
ne izpolnjuje več pogojev za bivanje na zelenem seznamu.
Številni ljudje, ki so trenutno na dopustu na Hrvaškem,
ali pa to pot načrtujejo, se sprašujejo, ali se jim lahko
pripeti karantena. V kateri fazi bi Hrvaška prišla na rdeči seznam?
Hrvaška bi prišla na seznam, ko bi se začela bližati številki 40.
V tem primeru pravim, da se bo formalno danes verjetno zgodilo,
da bo šla čez deset, to so razlogi, da na tem seznamu več
ne more biti, ker potem je to nekorektno do drugih držav, ki so
na tem seznamu, je pa opozorilo. V tem primeru to ne pomeni,
da državljani Republike Slovenije, ki se vračajo v Slovenijo, morajo
v karanteno. V karanteno morajo takrat, ko se vračajo iz držav,
ki so na rdečem seznamu. Ne pa tistih držav, ki jih ni
na seznamu, so torej v tem rumenem, zelo širokem območju
med rdečo in zeleno. -Velik del okužb je povezan s tujino, ali gre
za vnos iz tujine ali pa za ljudi, ki so bili tesno povezani s temi
obolelimi iz tujine, ki so prišli iz teh držav. Na kakšni podlagi
sklepate, da so težava tudi druženja v Sloveniji in za kakšna druženja
tukaj gre? -Analiza starosti okuženih jasno pove, kje so se
družili in tudi poizvedovanje, ki ga delamo, potem jasno pove,
kako in kaj.
Kje pa so se družili ti mladi? -Na privatnih zabavah.
Na katerih so bili udeleženi tudi nekateri gostje iz tujine, če smem
tako reči. -Lep pozdrav, Sanja Gonjec, STA. Ob obetu
napovedi, da bi se Hrvaška lahko uvrstila na rumeni seznam držav,
bi lahko še enkrat strnili, kaj to pomeni za državljane,
ki se odpravljajo na dopust in bi se v tistem času potem vrnili
nazaj v Slovenijo? Ne karantena, kot je to na rdečem seznamu držav,
ampak kaj to pomeni? Je to samo opozorilo? Potrebujejo kakšno
testiranje, negativno? -Glejte, že samo dejstvo, da država zdrsne
iz zelenega seznama, je opozorilo vsakomur, ki se odloča, da bo tja
odšel, vsakomur, ki je že tam, ali pa vsakomur, ki se vrača.
Vsakdo, ki se vrača, verjamem, da bo ob prvem znaku respiratornih
težav znal prepoznati morebitne tipične znake, se bo pogovoril
s svojim zdravnikom, zdravnico, in opravil testiranje. Na drugi
strani za vse tiste, ki so že tam, je to še eno opozorilo, naj vendarle
pazijo, kam hodijo, kako se družijo, s kom se družijo,
naj poskrbijo za to fizično razdaljo. Jaz verjamem, da je
posebej v Dalmaciji lepo, kjer ni nikjer nikogar, ampak kljub temu,
da na plaži ni nikogar, je bivanje v nočnem programu, v diskoteki
ali klubu najboljša stvar, da si pridobite karanteno,
vsaj karanteno, če že ne okužbo. Skratka, treba je upoštevati,
da so stvari resne in da ne strašimo kar tako, ampak da želimo
zajeziti oziroma zmanjšati zmožnosti širjenja covida v Slovenijo.
Pričakujete, da bi se lahko razmere tekom poletja celo tako
zaostrile, da bi morda prišlo tudi do zapiranja meja? Bodo naši
državljani pravočasno obveščeni, sploh tisti, ki imajo nepremičnine
in dlje časa ostanejo na Hrvaškem? -Glejte, v vsakem primeru bodo
naši državljani pravočasno obveščeni, verjamem, da bodo tudi
vaša poročanja s tega današnjega druženja in odlok, ki bo sprejet
popoldan, pozorno spremljali in razumeli, zakaj se odločamo
za te ukrepe. Kdaj bi lahko prišlo do ostrejših ukrepov, ne vem,
ampak jaz bi posebej opozoril, da pričakujem, da bo predvsem
Republika Hrvaška zaprla nekatera potencialna žarišča oziroma izvore
okužb in s tem bi se seveda nevarnost širitve virusa
in posledično bolezni zmanjšale na neko znosno mejo.
Kako pa je zdaj s temi omejitvami zbiranja v Sloveniji? Se pravi,
do 50 ljudi. Ali to pomeni tudi na primer za poroke; zdaj v poletnem
času, vemo, da je veliko teh dogodkov načrtovanih? -Ja,
torej, vsakdo, ki je blizu vladi, pa vsi, ki se pišejo Kacin, dobivajo
te dni vprašanja, če so morda v sorodstvu z menoj, kaj naj
storijo, naj prestavijo poroko ali kaj podobnega. Torej, to so
resne dileme, posebej za neveste, ki si želijo v tem dogodku
navzočnost svojih najbližjih in najdražjih. Ampak tukaj se je
treba organizirati racionalno. In poroka z okužbo zagotovo ni
najboljši spomin, posebej še v letu, ko nas ta virus najeda že
kar nekaj časa. Bodisi omejeno število, predvsem bi predlagal,
da ne starejših, ogroženih skupin, to je moja kategorija. Skratka,
če lahko to opravijo brez staršev ali pa starih staršev, toliko bolje,
ampak to so velike dileme, in ljudje se morajo sami odločati,
ali bodo lahko organizirali v okviru teh zamejitev tak
pomemben življenjski dogodek. Zgodovinski dogodek. -Samo še eno
vprašanje. S to pomočjo policije pri nadzoru karanten. Kdaj bi lahko
to zaživelo? Mora biti za to sprejeta kakšna zakonska podlaga
ali pa pravilnik? -Ne, nobene zakonske podlage ne potrebujemo.
Zdravstvena inšpekcija ima lahko vedno in zahteva pomoč policije
pri opravljanju svojega dela in policija je, kako bi rekel,
na »stand byu«, pripravljena, da vedno lahko priskoči in minister
je to na seji tudi zelo odločno in javno včeraj povedal. -Hvala
lepa. -Prosim. -Špela Bezjak, POP TV. Še eno vprašanje,
da se navežem na poroke. Kdo bo potem izdajal ta posebna
dovoljenja oziroma tisti, ki se bodo vendarle odločili organizirati tak
dogodek? Kam se lahko obrnejo, da bo potem dogodek izpeljan
v skladu s samimi pravili? -Glejte, vsaka taka poroka ima,
tako domnevam, najbolj normalno je, da zdaj špekuliramo o tem,
ima potem tudi poročno kosilo ali kaj podobnega, in tam se bo
pač treba z organizatorjem v lokalu dogovoriti, ali lahko zagotovi
pogoje, ampak na samem obredu, tam, kjer so ljudje res skupaj,
pa ne more biti več kot 50 ljudi in že to, da o tem govorimo,
že to, da o tem razpravljamo, je pravzaprav indic oziroma
pokazatelj, da ljudje resno jemljejo ta opozorila, da jih to
skrbi in da želijo čim več pojasnil v zvezi s tem. To je pravo
vprašanje, ampak odgovor ne more biti dan z moje strani,
odgovor mora biti dan s strani organizatorjev take poroke.
Potem pa še vprašanje na mobilno aplikacijo. Kdo jo bo izdelal?
Kdaj bo zaživela in pa kaj mogoče v primeru, če okuženi
ne bo lastnik, imetnik pametnega telefona? -Ja, torej, glejte,
če nimate barvnega televizorja, gledate črno-belo sliko in potem
pač barve ni. Vsakdo, ki bo želel poskrbeti za to, da se bo varno
gibal, bo morda poskrbeti za svoj, dovolj sodoben telefon, ki omogoča
tako aplikacijo. Torej, nerealno je zdaj pričakovati, da bo država
vsakemu državljanu, ki nima ustreznega telefona, kupila še
telefon. Torej, to ni prava pot. So pa verjetno zdaj na potezi
tako mobilni operaterji kot prodajalci, ki lahko
z različnimi oblikami leasinga pospešijo zamenjavo telefonov
in uporabo sodobnejših telefonov, ki omogočajo tudi opozarjanje
na covid pozitivne osebe v trenutku, ko bo aplikacija
uporabna. V tem trenutku se zelo intenzivno ukvarjamo z dvema
aplikacijama, z italijansko in z nemško, zdaj se je priključila
tudi francoska aplikacija, ampak vse to so vprašanja,
po mojem, za državnega sekretarja na Ministrstvu za javno upravo,
ki bo na voljo za ta vprašanja čez pol ure. -Časovnica, kdaj bi to
potem zaštartalo? -Mi želimo, da bi zadeva, zdaj vam bom dal
skrajni rok, bila na voljo v roku enega meseca. O tem bo Ministrstvo
za javno upravo sproti seznanjalo javnost, vse pa je seveda odvisno
tudi od tega, kako bo tekla razprava pri obravnavi zakona
PKP-4, ki se mora zgoditi zdaj v kratkem, jutri. -Hvala.
Dan. Kanal A. V bistvu me zanima čakanje na delo, ukrep čakanja
na delo je zdaj podaljšan za vse panoge, pa morda, če lahko
samo poveste za karanteno, plačilo nadomestila, ki ga bo
država v bistvu plačala, odvisno od vzroka, kakšno bo to,
kakšen je ta vzrok? To najprej. -Torej, kar zadeva nadomestilo,
imamo zdaj predvideni dve
višini nadomestil.
Ena 50 odstotkov, druga je 80 odstotkov. Če se bo nekdo pač okužil
in bo sam odšel v neko državo, ki je na rdečem seznamu in potem
prišel nazaj s temi posledicami, bo seveda moral del odgovornosti
prevzeti tudi nase. Če pa gre za službeno obveznost, če gre
za, bom dal primer, vojaka Slovenske vojske na Kosovu,
ki je v službi zbolel, tam je pa stvar bistveno drugačna in potem
se je to zgodilo na delu in so stvari urejene drugače.
Ampak to so rešitve, ki so zapisane v predlogu zakona,
o tem bodo razpravljali in odločali poslanke in poslanci.
Jaz pričakujem, da bo kolegij predsednika Državnega zbora
morda še danes odločil, kdaj bo ta razprava in takrat je prava
priložnost za taka vprašanja. Jaz ne želim iti pregloboko,
skratka, tam so poslanke in poslanci tisti, ki bodo morali
presojati in na koncu tudi odločiti, kaj amandmirati,
kakorkoli že. -Kako bo policija ukrepala ob morebitnih
demonstracijah, glede na to, da vemo, da se zbere več kot 50
ljudi? -Ja, veliko srečo imamo, da vsaj, kot kaže do zdaj, nimamo
okuženih s teh tipov druženj. Kako bo v prihodnje, ne vem,
ampak kot sem povedal že prej, tudi ni nobenega jamstva,
da med njimi ni okuženih, ker pač nekatere mlajše generacije
tega ne priznajo in še naprej živijo, kot da se nič ni zgodilo.
To nam seveda močno otežuje
spremljanje in omejevanje covida,
ampak kot rečeno, upajmo, da je to, kar sem prej rekel,
res, da takih okuženih še ni. -Ampak recimo, kaj to pomeni
za demonstracije? Da boste okrepili policijske vrste?
Da bodo ... -To pomeni, da zakon o širjenju nalezljivih bolezni
zelo jasno govori o tistih, ki širijo nalezljivo bolezen
in to je kaznivo dejanje. -Morda samo še to. Slovenska
policija bo pomagala zdravstveni inšpekciji. Kaj to pomeni, da lahko
tudi vstopi v stanovanje? -Odvisno pač, jaz ne morem o tem
presojati, policisti, ki so z inšpektorjem, bodo sami presodili,
za kaj gre, tako kot morajo takrat, ko gre za nasilje v družini
vstopiti, ko presodijo, ali je šlo čez rob ali ne. Skratka, ugotoviti
je treba, kje je oseba. -Kdaj bo predlog zakona javno
objavljen? -Predlog zakona je javno objavljen. -Je že? -Ja,
zdaj bi moral biti. -Dobro. Hvala. -Ja. Torej, predlog zakona je šel
direktno v Državni zbor, ker sicer se kolegij o tem ne bi mogel
pogovarjati. -Pozdravljeni, Manca Turk s Kanala A. Jaz imam
v bistvu samo eno kratko vprašanje. Glede na to, da vidimo na Hrvaškem,
v Dalmaciji so plaže praktično prazne. Zdaj, Hrvaška bo zdrsnila,
verjetno, na drugo listo, po drugi strani smo pa čez vikend gledali
množice turistov na slovenski obali. Verjetno tudi, kar se tiče
omejitve zbiranja, tudi nekaj pomeni za samo turistično sezono.
Kako zdaj to, kaj pomeni, ko grem jaz recimo na plažo v Portorož
in smo tam kot sardele eden zraven drugega? Ali lahko dobim
kazen? -Glejte, sončenje na plaži ni zbiranje, se pa lahko
zgodi koncentracija. Torej, jaz pričakujem, da bo na eni
strani upravitelj plaže, če že zaračunava vstopnino, v nekem
trenutku plažo zaprl, zato da bi gneča ne bila prevelika. To je
njegova odgovornost, ker upravlja s to plažo, na drugi strani pa
seveda pričakujem, da so ljudje toliko ozaveščeni, da se bodo taki
veliki gneči znali izogniti. -Lahko upravljalec v taki situaciji
dobi kazen? -Glejte, če nekdo za to, da izkorišča plažo za sončenje,
zaračunava vstopnino, mora prevzeti tudi odgovornost.
Tako kot velja tudi v drugih primerih, ko organizirajo gledališko
predstavo, so odgovorni za razporeditev ljudi med seboj.
Hvala. -Prosim. -Domen Anderle, Planet TV.
Mene zanima v povezavi s to pomočjo policije zdravstveni
inšpekciji; se je to do sedaj izkazalo za velik problem?
Denimo minister Hojs je že pred tedni dejal, da se nekateri
na meji zlažejo, iz kje prihajajo. Kako pa je s temi obveznimi
karantenami? Je to velik problem, da se ljudje tega ne držijo
in da se zato zdaj policijo vpelje v to zgodbo? -To, zaradi česar
citirate zdaj ministra Hojsa, se nanaša na nekaj drugega.
Ljudje pač rečejo, da so prišli s Hrvaške. Odločeno pač je, da bodo
policije v prihodnje sodelovale bolj kot doslej, in da kadarkoli naš
policist, policistka posumi, da je nekdo res prišel iz Hrvaške,
lahko zahteva glede na to, od kod je oseba, da ji pokaže
potni list, ne le osebno izkaznico in da tudi pri organih za notranje
zadeve pri policiji take države preveri, ali se je taka oseba
zadrževala na ozemlju te države pred kratkim. Take oblike
sodelovanja so vzpostavljene. Morda bodo zaradi tega gneče
na mejnih prehodih malo daljše, ampak mi ne želimo, da bi
ob dejstvu, da smo imeli, samo ponovim, 16 vnosov iz Srbije,
15 vnosov iz Bosne in Hercegovine, šest s Kosova, še kdo drug prišel
na tak način in morda še pospešil širitev. Ne, treba je opraviti
določene ukrepe, treba je spoštovati karanteno doma
in treba je preprečiti uvoz. -Saj zato, bolj me zanima za to
domačo karanteno, če imate mogoče podatke, če je prihajalo
do kakšnih večjih kršitev, da se pač ljudje tega niso držali?
Morda bo kakšen minister zelo nesrečen, ampak jaz bom še enkrat
povedal, da je nedopustno majhno število nadzorov bilo izvršeno
s strani inšpekcijskih organov. Zdravstvena inšpekcija bi morala,
zdaj govorim v mojem osebnem imenu, zdaj ne govorim v imenu
vlade, v tem trenutku noben zdravstveni inšpektor ne bi mogel,
ne bi smel na dopust, v tem trenutku so prve prioritete nekje
drugje. Zdaj je treba kontrolirati, kdo se drži karantenske odločbe,
ker sicer bomo v mesecu avgustu imeli zapolnjene bolnišnice.
V tem trenutku nimamo nikogar na intenzivnih oddelkih,
ampak takoj, ko se bo to dotaknilo starejših, bomo imeli
bolnišnice polne. -Hvala. -Prosim.
Lep pozdrav, Katarina Golob, RTV Slovenija. Jaz bi pa za konec
mogoče, zdaj, izčrpno ste že vse komentirali, samo še to vprašala.
Zdaj, za vikend je zaokrožil en videoposnetek, na katerem prvak
Slovenske nacionalne stranke Zmago Jelinčič v družbi komentira,
pove, kaj si misli tako o ljudeh, kot o ukrepih vlade, med drugim
reče, »da je narod glup« in da je »napaka, da je narod dobil
denar«. Pa me zanima, kaj si mislite o tem? -Torej, kot govorec
za covid moram povedati, da so ukrepi, ki jih je vlada
sprejela, dobro premišljeni, da so vse omejitve na eni strani
vzpostavljene zato, da bi zajezili, če že ne povsem preprečili širitev
tega virusa in posledično bolezni covid, in da na drugi strani
moramo pomagati tudi ljudem, ki so soočeni s posledico tega
covida. Gospodarske posledice nas bodo, kako bi rekel,
vlekle nazaj še kar nekaj časa. Vsaj kako leto in pol bomo
potrebovali, da zlezemo nazaj na stopnjo GDP-ja, ki smo jo imeli
pred nastopom covida. In iz teh razlogov so te oblike
pomoči, bodisi, da gre za nadomestila, bodisi, da gre
za vavčerje, s pomočjo katerih na eni strani pomagamo gospodarstvu,
na drugi strani pa spodbujamo ljudi, da so več doma, ne sicer, da bi se
drenjali na plaži, tako kot ste malo prej vi vprašali, na plaži
v Sloveniji, ampak vse to so ukrepi, ki so skrbno premišljeni
in ki prinašajo, če hočete slišati, tako psihološke učinke,
prinašajo finančne učinke, prinašajo sinergijske učinke,
povečujejo zavedanje ljudi, da se moramo tega virusa resnično
bati, da se moramo od njega distancirati in da moramo vendarle
upoštevati nevarnost okužbe. Skratka, ko smo bili v Cankarjevem
domu, ni bilo potrebno imeti mask, zdaj smo tukaj nagneteni,
in razen mene, imate vsi maske, jaz jo pač odložim tam,
tako kot ostale druge stvari. Ampak to je pač nova realnost,
temu se je treba prilagoditi. Res, da je to težko in naporno
pri visokih temperaturah, ampak zdaj se virus vseeno širi.
Smo slišali, da ga vročina ne ustavi, sploh pa ne v nočnem
programu. -Jaz imam še eno
kratko vprašanje. Imate morda
podatek o tem, koliko karantenskih odločb je trenutno aktivnih
oziroma koliko ljudi bi moralo biti v karanteni v tem trenutku?
Nimam pri sebi v tem trenutku številk,
vem, da je dala
Slovenska policija več kot 4.600 predlogov za karantenske odločbe,
številka dejansko izdanih karantenskih odločb pa je bistveno
nižja. S to številko razpolaga svetovalna skupina pri Ministrstvu
za zdravje in prav svetovalna skupina je posebej odločno
opozorila, da je potrebno povečati število inšpekcijskih nadzorov
in upam, da jih je minister, ki je sedel skupaj z njo
na včerajšnji seji, tudi slišal, razumel, in da jih bo upošteval.
Kako pa kaže s pripravo teh tako imenovanih karantenskih objektov?
Vsak dan dobimo, dobivajo zahteve po namestitvi ljudi
v karanteno. Ministrstvo za zdravje, spet je to Ministrstvo za zdravje,
je tisto, ki mora pokriti stroške karanten za tiste ljudi,
ki ne morejo v samoizolacijo sami, ampak morajo iti v nadzorovan
objekt. Torej, ne gre zdaj samo za stroške njihovega bivanja,
gre tudi za nadzor nad takim karantenskim objektom, da se tam
ne bi ljudje družili. Treba je poskrbeti za vse, kar potrebujejo
v karanteni, da ne bi prišlo v karantenskem objektu do širitve.
Take primere smo imeli, se spomnite, v prvem valu,
tam v Prekmurju, ko smo imeli naše državljane, ki so se vračali
iz Avstrije in so bili na koncu vsi pozitivni. -Hvala.
Ni več vprašanj? Hvala lepa. Predlagam, da se udeležite tiskovne
tam na Ministrstvu za zdravje, kjer boste več izvedeli
o aplikaciji. Hvala lepa. -Hvala. -Če bo jutri prišlo do sprejema
te odločitve o Hrvaški, bomo tudi jutri sklicali tiskovno
konferenco in vas s tem seznanili pravočasno. Hvala lepa.
Drugo je pa korespondenčna seja vlade, ki se bo zgodila danes
in ki govori o omejitvi združevanja na 50 oseb.