Lepo pozdravljeni, vesel sem, da je danes vlada sprejela sklep
o določitvi pomembnih investicij kot nadgradnjo že
sprejetega zakona o pospešeni izvedbi pomembnih investicij
v Republiki Sloveniji kot pomembnemu ukrepu za izhod krize, ki jo je
povzročila epidemija covid-19. Namreč, verjamemo v vladi,
da zagon investicijskega cikla v Sloveniji pomeni ohranjanje,
pa ne samo ohranjanje, tudi nova delovna mesta,
ne samo v gradbeništvu, ampak številnih gospodarskih
panogah, ki so povezane z gradbeništvom, tako v trgovini,
prometu, gostinstvu, pri dobaviteljih opreme,
pri proizvajalcih opreme in podobno. Torej, ta seznam je kar dolg,
zajema 187 investicij in je to živa stvar. Ta seznam
bo vlada gotovo še osvežila pred počitnicami, še z morebitnimi
novimi investicijami in tudi z dopolnitvijo seznama v smislu
podatkov, tako da to je pač prvi seznam. Želimo začeti delati
na tem seznamu in seveda potem bo vsaka sprememba, ki bo imela
za posledico dodajanje novih projektov, seveda osvežila ta
seznam. Morebiti nekaj poudarkov iz tega seznama. Kar 22 projektov
je na področju okolja, v skupnem znesku približno 310
milijonov evrov, na področju energetike 19 predlogov oziroma
19 projektov v vrednosti 650 milijonov evrov, zelo veliko
projektov je s področja prometa, v skupni vrednosti štiri milijarde
in pol, potem pa tudi na področju regionalnega razvoja, kamor smo
združili tudi vse projekte s področja zdravstva, šolstva,
kulture in drugih področij, tega je pa za preko dve milijardi
evrov. Torej, ta seznam je po ocenah danes težek približno
7,7 milijarde evrov. Zelo pomembno je, da gre za več prioritet,
ki jih bo določila posebna koordinacijska skupina. Prioritete
pa so predvsem vezane na izvedljivost projektov in tudi
na zaprtost finančne konstrukcije teh projektov. Poudaril bi,
da ne gre samo za tiste projekte, ki so financirani iz javnih virov,
temveč gre tudi za tiste projekte, ki so bili financirani
iz zasebnih virov, zelo veliko pa računamo tudi na sklad za obnovo,
ki se v bistvu še konsolidira in formira in bo lahko vir
za marsikateri projekt na področju zdravstva, domske oskrbe
in podobno. Gre pa seveda tudi za nekatere projekte, kateri
imajo že povsem zaprto finančno konstrukcijo, pa stojijo zaradi
nepridobljenih dovoljenj ali pa nepridobljenih mnenj
k dovoljenju. To se pravi, osnovni namen tega zakona
in tega seznama je, da pohitrimo začetek izvedbe za tiste projekte,
ki imajo, ki so v bistvu »ready to go«, stojijo pa zaradi
bolj ali manj birokratskih zapletov na tem ali onem uradu
oziroma na tem ali onem ministrstvu. Nenazadnje gre tudi
s tega seznama za pomembno sporočilo gospodarstvu, da si vlada,
aktualna vlada prizadeva in želi spodbujati investicijski cikel,
da so v Sloveniji zaželjeni vsi, ki želijo investirati v okoljsko
sprejemljive projekte, ki želijo nadaljni razvoj te države
na slehernem področju, na področju okolja, na področju prometne
infrastrukture, na področju energetike, na področju zdravstva
in nenazadnje tudi na področju gospodarstva, saj so na tem
seznamu tudi določene investicije, ki bodo prinesla nova
delovna mesta na področju industrije. Delovna skupina je že
tudi formirana, jaz kot minister sem na podlagi zakona že podpisal
sklep o ustanovitvi te koordinacijske skupine in ta
koordinacijska skupina bo začela z delom v prihodnjih dneh, lotila
se bo pa tistih projektov, ki so najbližje realizaciji
in ki jih lahko najhitreje tudi spravimo v življenje, sama bo
določila tudi sezname tistih oziroma sezname prioritetne
obravnave glede seveda na stopnjo izvedljivosti in verjamem, da jo
čaka tudi to koordinacijsko skupino zahtevno delo.
Koordinacijska skupina bo sestavljena v glavnem
iz predstavnikov tistih agencij, zavodov in uradov, ki so ključni
pri investiranju oziroma pri pridobivanju dovoljenj, od Arsa,
recimo Direkcije za vode, potem tudi Zavoda za varstvo narave
recimo, pa seveda bodo na teh koordinacijskih sestankih tudi
predstavniki investitorjev oziroma tistega resorja, ki je nosilec
investicije. Prepričan sem, da bo tak način dela, to se pravi,
promptno usklajevanje odprtih vprašanj, sprejemanje odločitev,
ne pa odlaganje sprejemanja odločitev, pripomogel, da se bodo
nekateri postopki časovno prepolovili ali pa celo več, imamo
namreč postopke, ki trajajo pet, lahko tudi več let, pri čemer
bi lahko bili končani tudi v pol leta ali letu dni, tako da je zelo
različno oceniti te časovne prihranke, gotovo pa lahko
govorimo o prepolovitvi ali še več časovnice pri pridobivanju
dovoljenj za te projekte. Nenazadnje je tudi sprememba
vodstva na številnih inštitucijah, ki so pomembne pri pridobivanju
dovoljenj, boter za pohitritev in manj birokratsko obnašanje
znotraj teh istih uradov. Zdaj, lahko se sprehodimo tudi
skozi te ključne investicije, vendar bom to prepustil vam,
glede na vprašanja, saj pravim, so pa praktično z vseh področij,
nekatere so tudi takšne, kjer je šele potrebno začeti z umešanjem
v prostor ali pa nadaljevati neke postopke umeščanja v prostor
oziroma ko govorimo o recimo državnih prostorskih načrtih,
to je treba prioriteta in ti projekti so predvideni v realizacijo
po letu 2021, seveda jih imamo pa kar nekaj takšnih, ki so že
v bistvu izvedljivi v letošnjem letu. Toliko uvodoma, hvala.
Kakšno vprašanje?
Vesna Zadravec, Televizija Slovenija. Minister, jaz bi vas
prosila najprej za odgovor na naslednje vprašanje. V tem
dokumentu je predvidena tudi gradnja NEK-2. Glede na to,
da gre za interventni zakon, kjer so navedene pomembne
investicije za zagon gospodarstva po epidemiji, me zanima, kako
argumentirate, da je to zdaj eden izmed projektov, ki je nujen
po epidemiji? -Vi mislite NEK-2, ne NUK-2? -NEK. -NEK-2. -Ja.
Jedrska elektrarna. -Tako. Poglejte, kar se tiče nuklearne
elektrarne in tega projekta, je bil ta projekt umeščen v seznam
državnih pomembnih projektov že leta 2006, ko smo sprejeli
resolucijo o nacionalno pomembnih projektih. Že takrat je bil ta
projekt na seznamu in to, da se je znašlo na tem seznamu,
torej ni nič novega. Je pa končno potrebno v tej
državi začeti postopke umeščanja v prostor in kar se tiče tega
projekta, gre za pričetek umeščanja v prostor.
Gre za odločitev, ki je pomembna tudi za vse načrtovalce, kajti tudi
ti so pomembni za zagon ekonomije, projektantske firme,
ostale inštitucije, ki prispevajo k podlagam za odločitev o tem
objektu. Da se je ta objekt znašel na seznamu, ne pomeni,
da se je država že odločila, da bo ta objekt gradila,
ker je to mnogo, mnogo prezgodaj. Se je pa država odločila,
da bo začela s postopki umeščanja v prostor in to je sporočilo,
ki izhaja iz tega seznama za ta konkretni projekt.
Ampak interventni zakoni običajno ne rešujejo sistemskih težav.
Vemo, da imamo sistemsko težavo z oskrbo z energijo. Zato je
nenavadno, da se je NEK-2 znašel v tem dokumentu.
Zelo pomembno je, da projekti s tega seznama rešujejo tudi
sistemski problem, rešujejo ga pa na učinkovit način. Če boste
pogledali, je na tem seznamu tudi cela kopica ostalih projektov,
recimo na področju bolnišnic, ki so pomembne sistemsko,
ne interventno. Tukaj je cela kopica projektov s področja domske
oskrbe, gradnje stanovanj, kakor tudi vodooskrbe, čiščenja
odpadnih voda, tudi poplavne varnosti, vse to so sistemski
problemi, ki pa vidimo, da lahko s pospešitvijo teh projektov zelo
interventno pomagamo okrevanju gospodarstva v smislu zagotavljanja
dela in ohranitve delovnih mest. -Eden izmed večjih projektov je
drugi tir, tretja razvojna os tudi, vendar bi se ustavila pri drugem
tiru, ker je ravno v teku 700-milijonski razpis. Zanima me,
na kakšen način mora vodstvo 2TDK-ja upoštevati evropske
smernice v tem razpisu? -Jaz mislim, da je z objavljenim
razpisom, ki je seveda osnova za izbor, za prijavo in izbor
izvajalcev, se že uprava opredelila do tega vprašanja,
kajti smernice veljajo in so veljale tudi pred tem zakonom
in to je vprašanje bolj ali manj za upravo, ne pa zame.
Vendar razpis že teče, bi se evropske smernice ... Bi moral
biti razpis ponovljen? -To je odločitev tistega, ki je
razpis pripravil, objavil in ki stoji za tem projektom. Ne pa Ministrstva
za okolje in prostor, ki skrbi preko tega seznama za učinkovito
izvajanje teh projektov, to se pravi, v pripravljalni fazi
do pridobitve dovoljenj, ne pa v fazi objave in vodenja
razpisnih postopkov za izbor izvajalcev. -Vprašanje zastavljam
zato, ker razpis že teče. Ali lahko v okviru razpisa mi
spreminjamo pogoje? To vas sprašujem. -To je vprašanje
za strokovnjake s področja javnega naročanja, kar jaz gotovo
nisem. -Naslednje vprašanje je, govorili ste, da gre za okoli
7,7 milijarde evrov težak paket recimo investicij. Zanima me,
koliko državnega denarja od tega ocenjujete oziroma koliko denarja
bi država morala zagotoviti od tega denarja? -Dobršen del
teh projektov je vezan na financiranje, bodisi iz namenskih
sredstev določenih skladov, bodisi iz integralnega proračuna,
bodisi iz evropskih kohezijskih sredstev, bodisi tudi iz nekaterih
drugih namenskih sredstev, kot je podnebni sklad, vodni sklad.
Nekaj seveda denarja tudi izvira iz zasebnega sektorja ali pa recimo
temu v najširšem smislu tudi državna podjetja niso, kako bi
rekel, neposredno javna sredstva, so zasebna sredstva in precejšen
delež, ko govorimo zlasti o energetski infrastrukturi,
je takšen, ko govorimo recimo o cestnem programu in železniškem
programu, kjer je vir financiranja bodisi Dars, bodisi ostali viri
iz infrastrukture, torej, nekaj je povsem zasebnih
investicij tu notri, kjer ni povsem nič tudi javnega denarja,
tako da je to zelo mešano, pa tudi posebno pozornost bomo
namenili skladu za obnovo, ki bo lahko pomembno sofinanciral
deleže, povezane zlasti s krepitvijo infrastrukture
na področju zdravstva in domske oskrbe. Torej, po moji oceni gre
vsaj razmerje 75 odstotkov javnih sredstev, 25 odstotkov teh
tako imenovanih zasebnih virov, pri čemer med javna sredstva štejem
tudi naslednjo finančno perspektivo, sklad za obnovo in nenazadnje
tudi integralna sredstva proračuna. Pa namenska sredstva tudi,
ko govorimo o podnebnem in vodnem skladu. -To sprašujem zlasti zaradi
tega, ker se je naš dolg izjemno povečal in za te investicije seveda
je potreben tudi državni denar in ki ga bomo našli. -Gotovo je
vprašanje zapiranja finančne konstrukcije pomembno vprašanje,
ampak to ni ambicija tega sklepa in tega zakona. Ambicija tega
sklepa in tega zakona je, da se pospešijo tisti projekti,
ki imajo že zaprto finančno konstrukcijo, pa stojijo zaradi
nepridobitve dovoljenj oziroma nezmožnosti uskladitve mnenj
pri pridobivanju dovoljenj. To je prvenstveni namen.
Seveda bo pa v nadaljevanju velik izziv tudi, kako zapirati
finančne konstrukcije za ostale prepotrebne projekte, ki so
načrtovani v letu 2021 in kasneje, ko govorimo recimo o tretji
prioriteti teh projektov, ki so sedaj šele v fazi umeščanja
v prostor. -Imela bi še vprašanje glede okolja. Med temi investicijami
s področja okolja ne najdemo gradnje kanalizacije po ljubljanskem
polju, pa me zanima, če to pomeni, da vlada pravzaprav tega projekta
ne podpira? -Kar se tiče kanalizacije, mislite tega
kolektorja C0? Poglejte, ta projekt je v izvajanju, pri izvajanju tega
projekta se je seveda zataknilo zaradi številnih razlogov na strani
investitorja, investitor si sedaj pridobiva ustrezna dovoljenja,
in tudi preostanek vrednosti oziroma nismo ga uvrstili noter,
ker tudi ocenjujemo, da je že toliko daleč ta projekt, da bo pač
tekel in tudi pogodba o sofinanciranju za ta projekt
je bila podpisana že davno, glede kohezijskih sredstev,
tako da ne, tega projekta ni gor. -To drži, da ni gor, zanima pa me,
kakšno je vaše stališče do tega projekta? -Enostavno. Ta projekt
je potrebno izpeljati, ali po zakoniti poti, če pa to ni
mogoče, je pa potrebno najti odgovorne za to, zakaj so
silili s tem projektom tako daleč, da se je projekt zataknil,
vendar kot še enkrat povem. Projekt je trenutno v predhodnem
postopku na Agenciji Republike Slovenije za okolje,
glede potrebnosti pridobivanja okoljevarstvenega soglasja,
sam osebno menim, da bo ta postopek razmeroma v kratkem
zaključen in potem bo investitor vedel, ali mora narediti presojo
vplivov na okolje ali ne in pridobiti okoljevarstveno
soglasje ali ne, in potem pridobiti na podlagi tega okoljevarstvenega
soglasja tudi ustrezna gradbena dovoljenja za nadaljevanje za tiste
štiri odseke, kjer še manjka, ki še niso pokriti z gradbenimi
dovoljenji. To je pač njegova naloga, postopek je zelo jasen
in verjamem, da bo Arso tudi zelo učinkovito delal, če ga bo
investitor suportiral z ustreznimi dokumenti. -Sprašujem zaradi tega,
ker pravzaprav govorimo o zelo čisti vodi v Sloveniji, potem
speljemo kanalizacijo čez to čisto. -To je vprašanje
za investitorja in tudi vprašanje za moje predhodnike, ki so
podpisali sklep o sofinanciranju tega projekta s strani kohezijskih
sredstev. -Pa še zadnje vprašanje bi imela. Glede na to, da je toliko
investicij, 187 investicij, so te res tiste nujne za zagon
gospodarstva iz naslova po epidemiji covid-19 ali se je
pravzaprav dalo noter tudi investicije, v bistvu pod pretvezo
covida-19? -Še enkrat, vse investicije so zelo pomembne
za mobilizacijo slovenskega gospodarstva in nenazadnje
za nadgradnjo razvoja v tej državi. Vse te investicije tu noter
so pomembne. Seveda bomo pa izbirali prioriteto iz naslova
pokritosti financ oziroma zaprtosti finančne konstrukcije in tega,
kako daleč so že v postopkih pridobivanja dovoljenj. Sicer so
pa vse pomembne, vendar ne bodo vse sočasno izvedene,
ker je pač to enostavno nemogoče. Niso vse v isti fazi
postopka in tudi nimajo vse zaprte konstrukcije, gotovo pa
ni gor ene investicije, ki ne bi bila pomembna za razvoj te države
in ki ne bi lahko pomembno pripomogla k okrevanju gospodarstva
po epidemiji. -Hvala. -Hvala tudi vam.