Lepo pozdravljeni, gledalke in gledalci in novinarji v studiu
TV Slovenija. Danes in jutri bo v Državnem zboru potekala izredna
seja, ki je namenjena obravnavi drugega interventnega svežnja
ukrepov za blaženje posledic epidemije. Kot napovedano,
to naši državi omogoča, da bo drugi protikorona paket
sprejet do konca tega meseca. O tem bo več spregovoril
v nadaljevanju minister za kulturo, mi pa se najprej posvečamo
epidemiji. Število potrjenih okužb z novim koronavirusom po svetu
je medtem preseglo tri milijone. Število smrtnih žrtev se je povzpelo
nad 200.000. Virus se po svetu sicer trenutno širi počasneje
kot v preteklih tednih, kar je rezultat ukrepov, ki so jih
posamično sprejele praktično vse države sveta. Za številne
države, zlasti v Evropi, je vrhunec epidemije v tem valu že dosežen.
Države so tako pričele s sproščanjem nekaterih ukrepov, a pri tem so
prakse zelo različne. Nekatere države so namreč imele zelo stroge
ukrepe, na primer izredne razmere, tudi policijsko uro, prepoved izhoda
iz stanovanja, na primer tudi za otroke, posebej za starejše
in podobno. Na to pri nas kar pozabimo, tega pri nas nismo
izvajali in prav je, da se tega zavedamo. Dobra novica pa je
včeraj prišla z Nove Zelandije, ki je oznanila, da je virus trenutno
eliminiran. Kaj to pomeni, trenutno eliminiran, še ne vemo,
ampak država, ki ima sicer pet milijonov prebivalcev, je število
1.400 okužb, kot jih ima, toliko, kot jih ima danes Slovenija,
dosegla dva tedna nazaj, se pravi, od 18. aprila naprej je
imela dnevno manj kot deset novih okužb. Včasih najmanj oziroma
včeraj najmanj, zgolj enega. Od 26. marca je imela Nova
Zelandija v veljavi najstrožje ukrepe za obvladovanje epidemije.
Izhod iz doma je bil dovoljen le za najnujnejše opravke
in samostojno rekreacijo. Potovanja po državi, razen nujnih
izjem, niso bila dovoljena. Včeraj je država nekatere ukrepe
sprostila, a šole in vrtci vseeno ostajajo še naprej zaprti.
Številne trgovine in storitve se bodo šele pričele ponovno
odpirati. Obiski sorodnikov so ponovno dovoljeni, a le,
če živijo blizu. Gibanje izven doma bo odslej dovoljeno, a le
znotraj lokalnega območja. Gibanje med regijami je v Novi
Zelandiji še naprej, razen nujnih izjem, prepovedano, ni dovoljeno.
Država se zaveda, da bodo ukrepi morali ostati še kar nekaj
časa, zato trenutno razvija aplikacijo, ki bo pomagala sledenju
okužb, uvedla jo bo v roku dveh tednov in šele potem bodo sledila
nova sproščanja. Slovenija še ni na točki, kjer je Nova Zelandija,
a veseli smo lahko, da smo v majhni skupini držav, ki so bile
pri soočanju z epidemijo tako uspešne, da lahko praktično
na tedenski ravni umikamo posamezne omejitve. Temu je ves čas posvečeno
delo strokovne skupine, ki svetuje Ministrstvu za zdravje. Za še boljšo
analizo razmer bo stroki v pomembno pomoč tudi raziskava,
ki jo na vzorcu populacije izvaja Inštitut za mikrobiologijo
in imunologijo Medicinske fakultete Univerze v Ljubljane,
pod vodstvom profesorja doktorja Miroslava Petrovca. Raziskava je
ob visokem tempu potekala tudi preko tokratnega daljšega konca
tedna. Zato je z nami profesor doktor Petrovec, ki bo povedal več
o aktualnem procesu. Gospod profesor, prosim.
Pozdravljeni, v približno tednu dni, odkar raziskava poteka,
so po zadnjih podatkih privoljenje za sodelovanje v raziskavi podale
1.330 oseb, od katerih smo pravzaprav večino vzorcev že
uspeli pridobiti. Tako da zadnja številka, ki jo imam na razpolago,
je, da je bilo odvzetih več kot 1.200 vzorcev. Se pravi,
ostala nam je manjšina, ki jo je seveda zaradi Slovenije in njene
velikosti kar težko pravzaprav pobrati. Poleg tega smo se prejšnji
četrtek odločili, da glede na to, da se iz neznanih razlogov
povabljeni ljudje niso odzvali, da jih prijazno opomnimo in jih
prosimo, ali bi morda to vseeno želeli narediti v tem vmesnem
prazničnem času, tako da bomo omogočili vsem, ki bi se za študijo
kljub vsemu še odločili, odvzem vzorcev do 30. aprila.
Vsekakor na to raziskavo ne vpliva, rad bi demantiral oziroma
ovrgel nekatere trditve, da raziskovalci s to številko nismo
zadovoljni in morda tudi komentiral. Seveda si želimo, da bi bil vzorec
tistih, ki pristanejo na raziskavo in odvzem vzorcev, čim večji,
vendar pa se je potrebno zavedati, da v bistvu v sedmih dneh, kolikor
raziskava traja, to pomeni enormen zalogaj za vse, ki na terenu
in v laboratorijih to delamo, in glede na primerljivo avstrijsko
študijo pomeni, da že ob sedaj zbranih vzorcih imamo štirikrat
boljše podatke, kot so jih uspeli zbrati v Avstriji. Poudaril bi tudi,
da je naša študija zasnovana drugače, ponovno in bo končni
rezultat te študije na voljo predvidoma do konca tega tedna,
opravičujem se, ne končni, ampak preliminarni. Ta, ki je
najbolj v tem trenutku pomemben za to, da se lahko strokovni skupini
in tistim, ki izdelujejo razne modele, poda edine verodostojne
podatke. Ti podatki pa so na naključni populaciji izbran
vzorec, ki bo povedal, koliko ljudi je trenutno okuženih, ali koliko
jih je bilo. Tisto, koliko jih je bilo,
pravzaprav se začenja izvajanje,
testiranje danes. Pravkar, ko sem odhajal iz laboratorija,
se začenja pravzaprav po mojem mnenju izredno pomemben del
raziskave, ko bomo v najkrajšem možnem času dobili tudi odgovore,
koliko tistih, ki je sodelovalo v raziskavi, pravzaprav je bilo
okuženih, pa tega ne ve, ali pa morda ni opazilo, ni bilo
dovolj pozorno na svoje simptome. Dovolite mi, da se na tem mestu
zahvalim vsem, ki so na sodelovanje v raziskavi pristali. Res iskrena
hvala vsem, z nekaterimi sem se tudi osebno srečal na terenu,
in rad bi povedal, da vsi ti ljudje prispevajo izredno dragoceno
informacijo za vse državljane, tudi za tiste, ki negodujejo
nad ukrepi, ki so že počasi siti, da pravzaprav ne moremo ne
v službo, ne morda kam, kamor bi si sami želeli, vendar se
strinjam, ukrepi so bili potrebni, ponosni moramo biti, da je naša
država med najboljšimi v Evropi, da ne rečem na svetu. Namreč,
vsako izgubljeno življenje v domu starostnikov ali pa izven
njega, je dragoceno in verjamem, da bomo skupaj zmogli tudi
na podlagi te raziskave sprejeti ukrepe, ki bodo ljudem čim bolj
prijazni. Do danes smo odkrili v prvem delu študije, ki dokazuje
aktivno okužbo, dva primera. Nekateri se čudijo, ali je to
premalo ali je to preveč. Vsem bi samo želel odgovoriti,
to je tisto, kar je realno, to je tisto, kar se na taki
populaciji najde. Raziskava kljub vsemu še ni zaključena,
in če se bodo ljudje odzvali, bomo do četrtka naredili,
karkoli je možno, da jih obiščemo, odvzamemo vzorce in priključimo
tej skupini. Hvala. -Hvala lepa in lep pozdrav tudi iz Studia ena
Televizije Slovenija, kjer zbiramo vprašanja slovenskih novinarjev
za konference z vlado, in prvo vprašanje nam je poslal
novinar Gregor Grubar, Novice Svet24.si. Sprašuje naslednje.
Glede na to, da je kar nekaj ljudi zavrnilo sodelovanje
v raziskavi o razširjenosti covida-19, zakaj ne bi k sodelovanju
v raziskavi povabili novih ljudi, takšnih, ki bi ustrezno, tako, da bi
vzorec ostal reprezentantiven, zamenjali tiste, ki se niso odzvali
ali so sodelovanje zavrnili? Je to možno? Je za to še čas
ali to ni potrebno? -Glejte, cela metodologija študije, vključno
s številkami, je bila predhodno preverjena, tudi številke, ki smo
jih dosegli, ponavljam, so v okviru pričakovanj, kot smo jih imeli.
Torej govorimo med tem, ali je nekaj zelo dobro ali nekaj
idealno ali bi bilo boljše še nekaj. Poudariti bi želel nekaj.
Informacija, ki jo imamo danes na mizi, je vredna veliko več,
kot tista, ki bi jo imeli čez en mesec. Če spreminjamo metodologijo,
pomeni, da je potrebno zavrteti ponovno ves proces, da je potrebno
pravzaprav pridobiti dodatna dovoljenja, da je potrebno
angažirati ljudi, ki pravzaprav že dva meseca delajo na skrajnih
zmožnostih svojih človeških sposobnosti. Zato v tem trenutku
ne razmišljamo o tem, da bi ponovno zagnali stroj, ponovno
vabili vse, namreč, že pošiljanje opomnika in vse dodatno delo,
ki je, je skrajno naporno, vsi naši ljudje so bili v službi
vse praznike, vse vikende, zato da do teh rezultatov čim prej
pridemo in to na vzorcu, ki ga trenutno pravzaprav
obdelujemo, tako da jaz verjamem, da bodo številke absolutno
zadoščale za to, kar je v tem trenutku pomembno. -Hvala lepa.
Novinarko Vando Levstik, novinarko Žurnala24, zanimajo
podatki o odpiranju zobozdravstvenih ambulant. Lahko odgovorite tudi
na to temo, vam preberem celotno vprašanje? Verjetno ne? -Žal,
žal na to vprašanje zelo težko odgovorim, trenutno se res
posvečamo maksimalno tej študiji, o tem bo pa gotovo
odločala strokovna skupina pri Ministrstvu za zdravje.
Bo pa naslednje vprašanje za vas zastavil novinar Radia
Slovenija Jure Čepin. -Lepo pozdravljeni. Mene zanima
mogoče, če lahko malo več poveste o napovedanem testiranju
otrok, kako bo to potekalo oziroma koliko jih bo predvidoma
testirano? -Hvala za vprašanje. Po preverjanju, kar v bistvu
v metodologiji lahko zajamemo, je približno deset odstotkov
tistih, ki so pristali na testiranje, iz skupine otrok,
mlajših od 14. let. Kako to poteka?
Samotestiranje se izvaja v laboratoriju. Najbrž je tukaj
mišljeno vzorčenje na terenu. Vso vzorčenje na terenu izvajajo
posebej usposobljeni zdravstveni delavci, ki v svoji stroki delajo
z najbolj občutljivimi, to je z majhnimi otroci,
tako da je zagotovljeno, da je najboljša možna oskrba
zagotovljena tudi njim. Ponovno bi poudaril, kar je seveda
v naših očeh, tudi sam sem zdravnik, vedno na prvem mestu,
izražamo največjo možno skrb za človeka. Tudi pri tej raziskavi.
Kar je tudi predpisano v vseh konvencijah o medicinskem
raziskovanju. Se pravi, če kdorkoli odkloni na samem mestu,
zaradi česarkoli, se mirno umaknemo in testiranja ne izvedemo.
Zagotovili pa smo, da z otroci ravnajo maksimalno skrbno
in predvsem iz mojega stališča je pomembno, da z njimi delajo osebe,
ki to počnejo v svojem poklicnem času vsak dan
in to z zelo ranljivimi otroci. Morda bi se moral na tem mestu
še posebej zahvaliti tem ekipam, ki prihajajo
iz Univerzitetnega kliničnega centra v Ljubljani, to so osebe
z visoko zdravstveno izobrazbo, ne vem, če jim smem reči medicinske
sestre, ne vem kakšen je natančno njihov uradni naziv,
vem pa in je bilo dogovorjeno, da izvajajo to v svojem rednem
delovnem času in so bile res skrbno izbrane. Zato res tudi njim
velika zahvala, gre za osebe, ki so bile ravno tako,
kot vsi ostali, predhodno testirane, tako da zagotavljamo,
da ljudje, ki pridejo na dom niso kužni, imajo tudi vso potrebno
zaščito in imajo vse potrebno znanje, da tak odvzem varno izvedejo.
Tudi jemanje brisov je v njihovi domeni, kajti tudi to
počnejo v svojem rednem delovnem času in to z otroci,
nekaterimi, ne v tej študiji, ampak med svojim rednim delom,
ki tehtajo manj kot en kilogram. Tako da moje spoštovanje res vsem,
ki pri tej raziskavi sodelujejo kot profesionalci. –Hvala.
Tole me še zanima, je možno, da se testiranje še podaljša
tudi po četrtku, kot ste dejali oziroma, koliko lahko vse skupaj
zamakne celotno raziskavo? –Trenutno smo res naredili že s tem,
da sprejemamo prijave do 30.4. izjemo, ki je nismo načrtovali,
izključno zaradi tega, ker bi res radi ob vsem vloženem
naporu, ki je bil storjen tudi v rekrutiranje, dobili
maksimalno možen izkupiček. Ampak, kot sem rekel, že do sedaj
izbrani vzorci in tisti, ki so že dali privolitev,
bodo zagotovili približno, še enkrat ponovim, štirikrat boljše
podatke, kot jih je imela Avstrija, samo pri neposrednem
testiranju glede na populacijo, ki je bila zajeta v podobni študiji.
Ne bi si dovolil, da bi to vzorčenje raztegovali
tudi čez praznike, tudi naši delavci morajo kakšen dan predahniti,
ker se bojim, da kljub temu, da so pred nami vsaj en dan
praznikov, to žal verjetno za njih, za vse sigurno ne bo mogoče.
Večkrat smo slišali, da bodo rezultati teh testiranj
podlaga za sproščanje ukrepov, je morda znano, kakšni so sploh
kriteriji, torej kakšni bi morali biti rezultati, da bi se sproščanje
začelo? Je kaj znanega o tem? –Tega v tem trenutku ne bi želel
komentirati, namreč moramo počakati na končne rezultate.
Zelo pomembna veja testiranja, ki je dokazovanje protiteles
v krvi, se je začela ravno danes in zelo si želim, da bi lahko
vodje raziskave, tisti, ki so najbolj vpleteni, rezultate
pojasnili najprej strokovni, pa če bo šlo hkrati, mogoče z rahlim
zamikom tudi javnosti, ostali javnosti, implikacije tega,
kar bo ta študija pokazala. –Samo še eno vprašanje,
morda ne toliko vezano na raziskavo, ampak pred nami
so meseci, ko se bodo ljudje verjetno v takšni ali drugačni obliki
tudi kopali v morju in pa jezerih, ali je morda karkoli znanega
o prenosu virusa v slani ali sladki vodi? Hvala. –Prav veliko ni znanega.
Mislim, da se s tem, predvsem, kar se morske vode tiče,
ne bi precej bal kopati v takem morju. Za šalo ali pa za dodatek
mikrobiologije, tisti, ki jo poznajo malo bolj vedo,
da virusi, ki so v morju, napadejo bakterije in nam omogočajo,
da je voda kolikor toliko čista. Rečejo jim bakteriofagi.
Tako da, kdo bo skočil v morje, se lahko zaveda, da že plava
v morju virusov, ampak tisti, ki so njemu nevarni, če ne gre
za kakšne, ki povzročajo okužbe prebavil ali kakšne druge
nevšečnosti, za koronavirus se res ne bi bal. Bi se pa bal tega,
kar se lahko dogaja na kopališčih in kjer se ljudje zbirajo.
Vsekakor je morda to mesto, da še enkrat poudarim, kljub temu,
da bodo sproščeni nekateri ukrepi, da se počasi vračamo
v normalno življenje, ne bomo smeli pozabiti na nov način
obnašanja, kar bo pomenilo razkuževanje rok, res vzdrževanje
razdalje med osebami, ne zbiranje v zaprtih prostorih.
Vsekakor nam bo pa šlo na roko v naslednjih mesecih verjetno sonce
in toplo vreme, ki za širjenje tega virusa prav gotovo niso
tako ugodni, kot so morda vlažni, zimski, mrzli meseci,
ki nas silijo k bivanju v zaprtih prostorih. –Hvala lepa.
Zdaj pa besedo predajam Petri Prešeren, novinarki
Televizije Slovenija.
Dober dan, doktor Petrovec. Zanima me, rekli ste, da naj bi bili
preliminarni rezultati znani do konca tega tedna, kaj to konkretno
pomeni, kaj se torej pričakuje od teh preliminarnih rezultatov?
Kdaj to do konca tedna? Pričakujete morda že za petek, bolj za vikend?
Mislim, da bi to poskusili narediti do petka, težko zdaj rečem,
kateri dan bo to. Vsekakor pa, kaj bo znano?
Znano bo, koliko ljudi je v Sloveniji v vzorcu preiskovancev
okuženih in koliko jih je bilo okuženih v preteklosti.
Morda včasih premalo poudarjamo celotno zasnovo te študije,
ki je dejansko edinstvena in to v tem pogledu, da bo vsem
preiskovancem, ki bodo na to pristali, čez šest mesecev
ponovno odvzeta kri in bomo lahko videli, koliko ljudi
se je od takrat, ko smo jim prvič odvzeli vzorec, pa v pol leta,
okužilo s tem novim virusom.
Takih študij je na svetu izjemno malo, kajti logistika
za tem je izredno zahtevna. Tem ljudem, ki so se odločili
sodelovati v študiji, bo tudi ves čas, teh šest mesecev,
na voljo posebna številka, kamor bodo lahko poklicali
ob morebitnih zdravstvenih težavah. Ta del študije definitivno ne bo znan
pred jesenjo. Ta, ki bo znan do sedaj, pa bo povedal, koliko ljudi
je okuženih ali koliko jih je bilo okuženih v času, kar epidemija traja.
Ali bodo ti preliminarni rezultati že dovolj zanesljivi,
da se bo na podlagi tega potem odločalo o morebitnem sproščanju
ukrepov ali bo tukaj treba še počakati? –Ta raziskava
bo eden od podatkov, ki bo verjetno pomembno vplival
na odločitve za sproščanje ukrepov, kajti ta bo prva,
ki bo dala res, kot pravim, odgovor na to, koliko okužb
je v sami populaciji. –Rekli ste, da so se vam ljudje
tudi sami javljali, da bi želeli sodelovati v raziskavi,
za zdaj se niste odločili, da morda v prihodnosti
pa ne izključujete, da bi tudi te neke prostovoljce,
ki se sami javljajo, povabili k sodelovanju. Je kaj novega
v zvezi s tem? –Zaenkrat ne. Tukaj bomo počakali tudi na mnenje
drugih kolegov ali bi takšna veja raziskave, če tako rečem,
delovala, potrebno se je pa zavedati, da kakršnakoli nova raziskava pomeni
kompletno nov zagon celega sistema, se pravi to, kar ima skupina
odobreno, je to, kar trenutno izvajamo. Če želimo vabiti neke
prostovoljce, če želimo iti, ne vem, pred neko večje trgovsko
središče in odvzeti vzorce tam, potrebujemo ponovno dovoljenje etične
komisije, ponovno zasnovo raziskav, ponovno oceno tega.
In seveda, o tem mora odločati tisti, ki raziskavo naroči
ali je to smiselno ali to potrebujemo ali ne potrebujemo.
Že morda imate boljšo oceno stroškov, koliko bo ta raziskava
stala? –V tem trenutku žal ne, bo pa v času, ko bo poročanje o tem,
kaj je bilo storjenega, bodo tudi stroški lahko predstavljeni
do tja, do kamor je raziskava prišla. –Hvala.
Najlepša hvala za vse povedano, za vas, doktor Petrovec nimamo
več novinarskih vprašanj.
Hvala lepa, doktor Petrovec, za vsa pojasnila in odgovore
na vprašanja. Jaz bi izkoristil to priložnost, da še enkrat
ponovim, kar je pravkar izrekel profesor Petrovec. Tisti, ki ste
bili povabljeni, povabljene, še vedno lahko daste soglasje
in če bo temu tako, vas bodo do 30. tega meseca, do četrtka
obiskali in vam odvzeli vzorce za preiskavo, ki se bo nadaljevala
tudi še enkrat čez pol leta. Hvala za razumevanje in sodelovanje
vsem tistim, ki ste že pristali. Drugi paket ukrepov za blaženje
posledic epidemije, ki ga danes obravnava Državni zbor, naslavlja
tudi vprašanja zaposlenih na področju kulture. Naš drugi
današnji gost je minister za kulturo, doktor Vasko Simoniti,
ki bo pojasnil spremembe, ki jih ta paket prinaša.
Naj ob tem povem še, da poteka razmislek o tem,
kako in kdaj bi se lahko ponovno odprle kulturne ustanove, kot so
knjižnice, muzeji in galerije. Seveda upamo, da bo to mogoče
čimprej. Zdaj pa predajam besedo ministru za kulturo. Prosim.
Hvala lepa, lep pozdrav vsem. Jaz bi rad povedal,
da je po celem svetu zaenkrat ta še neobvladljiva bolezen
pravzaprav povzročila to, da je tako na evropski ravni,
kot na ravni posameznih dežel oziroma držav in tako tudi
na ravni naše države Slovenije, zgodilo to, da so vsi seveda
želeli zaščititi tudi kulturo, saj so se seveda zavedali,
kako jo je seveda ta bolezen prizadela. Slovenija je
in to bi rad seveda sedaj na kratko predstavil, v zadnjem
času oziroma v zadnjem mesecu in pol, se takoj lotila pravzaprav
ukrepov, ki naj bi seveda tudi na področju kulture prinesla
določene ukrepe, ki bi olajšali stanje, ki je s to boleznijo
nastalo. Od konca ali pa od srede marca preteklega meseca je
bilo naloženo ministrstvom, da pripravijo predloge ukrepov
na področju kulture in v to je bilo seveda vloženo veliko
truda in rezultati so sedaj v zakonu, prvem zakonu, ki ga
poznamo, tako imenovani »covid zakon«, in dopolnitvi
zakona, o katerem bo danes govor tudi v parlamentu oziroma
v Državnem zboru. Mislim, da smo pravzaprav vse ukrepe,
ki jih je Ministrstvo za kulturo predlagalo, torej tudi uspeli
uveljaviti in rad bi na kratko samo predstavil pravzaprav,
kaj je bilo na tem področju storjeno. Torej, sprejeli smo
seveda, da so javni zavodi, ki so pretežno financirani s strani
države, vsi pravzaprav ostali bolj ali manj nepoškodovani,
zagotovljeno jim je nemoteno delovanje v okvirih danosti,
to je, da v javnosti so ukinjene seveda vse dejavnosti,
vendar zaposleni pri tem niso v ničemer bistveno prikrajšani.
Potem smo seveda tudi na področju društev ali nevladnih
organizacij, ki imajo zaposlene, zagotovili, da imajo zaposleni
primerno nadomestilo, veliko je bilo govora o samozaposlenih
in o delno samozaposlenih, tudi na tem področju smo uveljavili
to, da so samozaposleni, poleg tega, da imajo plačane
vse dajatve, socialnega, zdravstvenega in pokojninskega
zavarovanja, dobili tudi temeljni dohodek, delno samozaposleni,
o tem se bo, se mi zdi, odločalo danes, ampak verjamem,
da bo tudi v polni meri sprejeto, je, da bodo delno samozaposleni
v sorazmernem deležu delodajalca in pa to, kar sodi
pod okrilje države, tudi izplačano tako, da bodo dobili
samozaposleni v polni meri oziroma v enaki meri plačano
in dobili nadomestilo. Enako smo zagotovili za verske
uslužbence vseh prijavljenih verskih organizacij oziroma
vseh veroizpovedi, da imajo primerno nadomestilo v času
trajanja te bolezni. Nenazadnje smo oprostili
tudi plačevanja RTV prispevka gostinski in storitveni dejavnosti,
torej so oproščeni RTV prispevka tudi gostinska in storitvena
dejavnost, saj so ti lokali ali pa te dejavnosti seveda v tem
času onemogočene. Glede na
to stanje, lahko rečem, da je glede na to, kar je bilo
že prej povedano, kar sta predhodnika povedala, je država
Slovenija seveda zelo uspešna pri preprečevanju širitve
te bolezni in zaradi tega počasi pristopamo k temu, da bi se
sprostili oziroma omilili ukrepi na določenih področjih, v primerjavi
z drugimi državami, v ničemer ne zaostajamo pri teh stvareh,
tudi v drugih državah, od visoko na severu, Norveške
do Sredozemskega morja, če hočete, se ti ukrepi začenjajo
počasi sproščati, vendar nič bolj radikalno ali v ničemer
Slovenija ne zaostaja za temi ukrepi, ki jih bo v naslednjih
dneh ali v naslednjem času začela počasi sproščati. Omenil bi
morda, da bo prišlo potem, ko bomo dobili seveda od strokovne
zdravstvene komisije primerna poročila in odobritve, da bo prišlo
v naslednjih dneh ali v začetku maja do otvoritev galerij,
muzejev, knjižnic in morda seveda še katere druge stvari.
Na začetku sem dejal, da se evropska skupnost,
bi človek rekel, kot skupnost enakih vrednot, zaveda nastalega
položaja, seveda tudi na področju kulture in v zvezi s tem smo
imeli ministri za kulturo tudi medsebojno srečanje, torej posvet,
video, pri čemer je prišlo do nekaterih sklepov, ki tudi
omogočajo, da bo področje kulture dobilo nekatere olajšave,
nekatera sredstva, ki bodo omilila nastalo situacijo.
To je seveda v zvezi s tem paketom, če lahko rečem, ki se je
odvijal v zadnjem mesecu in pol in na področju kulture upam,
da smo zagotovili vsaj tisto osnovo, ki onemogoča, da bi
kdorkoli pravzaprav bil bolj grobo prizadet in da bi seveda
dejavnost na katerem koli področju ugasnila, ampak obratno,
ko bo seveda prišlo do popolne sprostitve ali odstranitve te
bolezni, bo dana tista osnova, ki bo omogočala nemoteno
delovanje in ponoven zagon na področju kulture in umetnosti.
Toliko zaenkrat. Hvala lepa. -Hvala lepa, prehajamo kar
na vprašanja naših novinarjev. Novinarka Špela Kožar, Televizija
Slovenija, ima za vas kar nekaj vprašanj. Grem po vrsti.
Kdaj se bodo odprli javni zavodi? Iz sosednje Hrvaške na primer
že poročajo o odprtju knjižnic in muzejev. To ste nekaj že omenili.
Torej, jaz vam ne morem obljubiti danes, da bom rekel, jutri se
bodo pa odprli ali pa v nekaj dneh. Torej, glejte, jaz razumem,
da je seveda določena želja, da čimprej pridemo do tega,
jaz sem že prej omenil muzeje, galerije, knjižnice,
recimo, ki naj bi se v naslednjem obdobju, ne obdobju,
v najkrajšem času, če tako rečem, seveda odprli, bi pa rekel,
da v primerjavi z drugimi državami v ničemer ne zaostajamo.
Ponekod morda se odprejo recimo, ne vem, male knjigarne
celo, morda nekje knjižnice, ampak so pa hkrati seveda zaprti
tudi muzeji, arhivi, galerije in tako naprej. Če pogledate
samo sosednjo Avstrijo, torej, šele sredi maja bodo
sproščali na nekaterih od teh področjih, ki jih omenjamo, ukrepe
ali pa celo prestavili celo do 1. julija. Muzeji recimo,
pomembni. V nekaterih državah bodo seveda še naprej javni zavodi
zaprti tja do konca septembra. Ker je zbiranje večjega števila
ljudi kljub uspehom, ki se dogajajo in tudi kljub uspehom
slovenske države, ki ima izredne uspehe pri omejevanju te virusne
nevarnosti, da tako rečem, se vendarle prelagajo v en gotov čas,
da ne bi prišlo do kakršnih koli zadev, ki bi obrnile situacijo
ponovno na glavo, tako da jaz upam in verjamem, da glede
na uspehe bo prišlo do čimprejšnjega odprtja omenjenih institucij.
Počakajmo na rezultate strokovnjakov in njihovih priporočil.
Hvala. Pisali so vam filmski, knjižni, pa glasbeni ustvarjalci,
muzeji so vam poslali anketo, ki so jo opravili sami
o nezavidljivem stanju, svoje ukrepe predlagajo tudi nevladne
organizacije. Kaj od prejetega boste upoštevali? –Jaz bi rad,
če bi mi našteli nekatere
zadeve, o katerih govorite. Mislim, da smo na nekatere stvari
odgovorili. Na področju filma, če se ne motim,
smo odgovorili na vprašanje in seveda so se določena sredstva
sprostila. Za katero področje ste še vprašali, gospa?
Knjižni, filmski, glasbeni ustvarjalci, muzeji.
Vsi so seveda pod istim režimom, da tako rečem
in vsem smo zagotovili tiste stvari, ki jih v večini Evrope,
seveda na različnih področjih, ampak, ko smo gledali
in primerjali medsebojno sliko evropskih držav
in naših ukrepov, ki se jih je lotila država,
so pravzaprav praktično na isti ravni. Zavedamo pa se,
da je določena prizadetost teh ukrepov ali pa te bolezni
prinesla določena nelagodja ali negotovosti,
vendar te negotovosti želimo in smo želeli, želimo odpraviti
s temi ukrepi, o katerih sem na začetku govoril.
V tem ni nobene razlike med muzeji, bi človek rekel,
ali pa gledališčem ali morda tudi na področju filma.
Bi pa še rekel to, na področju knjige, če ste že omenili,
mislim, da je bila knjiga celo najmanj prizadeta. Zakaj?
Zaradi tega, ker je to produkcija, ki se lahko hkrati odvija recimo
v smislu tiska, lahko se knjige prevajajo, lahko se uredniško
tudi urejujejo in temu primerno so bila sredstva temu tudi sproščena,
hkrati pa so bile nekatere dejavnosti, ki so za pohvaliti
tako umetnike iz najrazličnejših področij, ki so preko medijev,
preko interneta, televizije in podobnih svojo dejavnost
vendarle nadaljevali in tudi hvalevredno je bilo
to opaženo in ljudje so bili zadovoljni. Na področju knjige
je celo prišlo do tega, da so nekateri založniki povedali,
da so celo v tem času prodali več knjig, kot na knjižnem
sejmu pred leti. –Hvala. Je novela medijskega zakona
že pripravljena in kako vi ocenjujete naše delo in stanje na RTV?
Ne, novela medijskega zakona, ne vem od kje,
novela medijskega zakona še ni pripravljena,
mi smo podedovali, da tako rečem, ko smo pred mesecem
in pol stopili v vlado, smo podedovali zakon,
ki je pripravljen v določeni meri, vendar, ko sem ga prebral,
je seveda zelo neurejen in nekonsistenten.
Treba ga bo še enkrat dobro prebrati, vem, da je bil
že tudi v nekem določenem koalicijskem usklajevanju
oziroma medresorskem, se opravičujem in treba ga je
razčistiti in pripraviti v čistopisu. Ne vem, upam,
da bo čimprej to narejeno, strokovne službe na tem področju
so seznanjene, jaz upam, da ga bomo lahko čimprej speljali.
Kako še, gospa? –Kako ocenjujete naše delo in stanje na RTV?
Ne vem, ga posebej ne ocenjujem, ne vem, na kaj se to nanaša.
Hvala lepa. Prejšnji teden je več kot 140 kulturnih ministrov
na spletnem sestanku pod vodstvom Unesca razpravljalo o tem,
kako ohraniti kulturo in zarisati usmeritve svetovne kulturne politike.
Kakšne bodo slovenske usmeritve? -Na področju kulturne dediščine?
Očitno. Na področju ohranjanja kulture.
Usmeritve na področju kulture so znane
in izhajajo iz slovenskega nacionalnega
programa za kulturo, ki sicer v tem trenutku ni veljaven,
saj ga sedem let ni bilo, vendar glavnim usmeritvam,
če hočete, je tega, kako bi rekel, fundamentalnega
dokumenta, torej usmeritve iz nje še vedno veljajo
in v tej smeri se deluje naprej.
Logično, da je v tem času prišlo tudi
do nekih novih stvari, ki jih je treba spraviti
v koncept nacionalnega programa za kulturo, predvsem na teh novih
medijskih možnostih, ampak to vse se je na Ministrstvu
za kulturo tekoče spremljalo, že tudi v preteklem obdobju,
in se tudi sedaj in kultura ne bo tudi na področju dediščine
nič prikrajšana. Temeljno vprašanje pravzaprav
ni to ali se zavedamo kaj pomeni kultura in kulturna
dediščina, temeljno vprašanje je vedno vprašanje finančnih
sredstev in prioritet, ki si jih vsakršna vlada naloži
in v okviru možnosti, ki jih ima, tudi sledi nekaterim
konceptom pri uresničitvi, da v polni meri zaživi kultura
na vseh področjih, enako pa seveda tudi, da je deležna
kulturna dediščina, ki je fundament vsakega naroda,
če hočete in vsake države, da to v polni meri
ali pa v dobršni meri zaživi in ji je omogočena
prava prezentacija, pri kateri so ljudje sposobni
te stvari tudi, da rečem na ravni človeškega
zadovoljstva, uživati. –Hvala lepa. Irena Fasfald, novinarka Koroškega
radia sprašuje naslednje. Kako bo z izplačilom sredstev
za sofinanciranje programskih vsebin zaključenega razpisa v oktobru 2019?
Namreč, projekti so bili potrjeni, prav tako sredstva,
zato smo na Koroškem radiu, ki ima status posebnega pomena,
že januarja letos začeli izvajati razpisne vsebine.
Ministrstvo je navedlo, da lahko zagotovi le 30 odstotkov
že odobrenih sredstev iz razpisa, preostala sredstva
pa naj bi zagotovili po sprejemu rebalansa proračuna. Zanima nas,
kdaj bi lahko izplačali preostala sredstva in ali jih boste zagotovili
v celoti? Namreč ob tem, ko moramo samo zagotavljati polovico sredstev
celotnega projekta, bi v primeru zmanjšanja sredstev s strani
ministrstva bil projekt ogrožen oziroma sami teh sredstev ne bi mogli
zagotoviti v tej krizi ob izpadu oglaševanja. Ob tem pa obstaja
bojazen in strah, da je ogroženo nadaljnje delovanje radia s statusom
posebnega pomena v koroški regiji, saj je obstoj radia v veliki meri
odvisen ravno od javnih sredstev. Prosimo za pojasnilo,
kako je z izplačilom razpisnih sredstev. –Gospa je navedla
celo vrsto stvari, ki jih lahko tudi v obširni obliki
pojasnim, ampak na kratko tako. Sredstva
iz medijskega sklada so bila zagotovljena
v znani številki in bile so tudi sklenjene
pogodbe v začetku marca, praviloma od konca februarja
do začetka marca v določenih zneskih. Glede na situacijo,
ki je nastala in glede na sklep vlade, da je potrebno od začetka
aprila, 14. aprila se mi zdi, da je treba pregledati vse,
celotno finančno strukturo v posameznih ministrstvih,
glede na to, da je prišlo do te bolezni, virusa,
ki je prizadel vse, je bilo potrebno skleniti določene,
je moralo priti do določenih sklepov tudi znotraj posameznih
ministrstev in v tem času in v tem trenutku ni noben
od medijev, o katerih govorite, v ničemer ogrožen. Sklenili smo,
da se po izplačilu, pardon, po tem, ko bodo posamezni
prizadeti, da tako rečem, podali vse zahtevke po izplačilu
z ustreznimi dokazili, da bomo izplačali te zahtevke
v znesku do 30 odstotkov, tistih sredstev, ki so bila
v celoti odobrena za posamezen medij. Tako da mislim,
da ne bodo mediji v ničemer prizadeti, kajti 30 odstotkov
pomeni štiri mesece, če gledamo, januar, februar, marec,
april in v tem obsegu bodo dohodki,
pardon, bodo izplačani zahtevki,
v kolikor bodo prišli z dokazljivimi, podprti
z dokazljivim gradivom. Potem je pa logično, da bo prišlo
do rebalansa, potem, ne vem še kdaj, bo prišlo
do rebalansa, to vedo vsi ministri in v skladu z novo
finančno podobo, upajmo, da bo enaka ali tudi boljša,
verjetno bo pa slabša, bo potrebno revidirati vse pogodbe
in pogledati v vsakem ministrstvu, kako je moč uresničiti
tiste zaveze, ki so bile dane
v začetku leta. Vendar vse te zaveze
imajo v vsaki pogodbi klavzule, da se v izrednih
razmerah gotove stvari spremenijo.
Tako da jaz mislim, da v tem trenutku ni noben medij v ničemer
prizadet in tudi v prihodnosti upam, da ne bo, ali pa da bo
v manjši meri v tem smislu, da bo lahko seveda nemoteno
opravljal svojo funkcijo naprej. -Podobno vprašanje vam zastavlja
tudi novinarka Nataša Harej, Radio Triglav, ki pravi, da je
za lokalne in regionalne radijske programe to katastrofa, ki bo
pomenila konec programov z dolgoletno tradicijo, ki so
izrednega pomena za informiranje na lokalni ravni. V danih razmerah
na trgu namreč ne bomo mogli zagotoviti lastnega dela sredstev
in zdržati do izplačila subvencij, poleg tega je nesprejemljivo,
da se odstotek financiranja tako drastično zniža ravno v času,
ko so majhni mediji prizadeti zaradi upada prihodkov, njihova
vloga pa je tako pomembna, kot ni bila že od osamosvojitvene
vojne. Sprašuje vas, kakšne načrte ima Ministrstvo za kulturo glede
zagotovitve obstoja lokalnih in regionalnih radijskih postaj,
posebnega pomena, ki morajo vse svoje zakonske obveznosti
izvajati tudi v poostrenih razmerah. Ne gre namreč za običajne
gospodarske družbe, ki bi lahko svojo dejavnost prilagajale
razmeram, delujejo v javnem interesu, zdaj pa vse kaže, da bodo
za to, kar delajo, še kaznovane in so s to odločitvijo bolj ali manj
obsojene na propad. -Jaz mislim, da so te besede zelo dramatične,
pravzaprav in tudi pretirane, glejte, če bi primerjali tekste,
katere sem si ogledal pravzaprav ob letu 2012, 2013,
so pravzaprav enako dramatični, ampak danes so vsi ti mediji
še vedno tu in prisotni. To je kot prvo. Kot drugo bi rekel,
da sem že omenil v začetku, katere ukrepe je ministrstvo
sprejelo, to je, da je zagotovilo plačo ali pa nadomestilo za vse
ljudi, ki so v delovnem razmerju, v kateremkoli gospodarskem
subjektu ali tudi v tem primeru v medijih posebnega pomena,
ki morajo imeti določeno število ljudi zaposlenih in za te seveda
dobijo vso nadomestilo, če bodo seveda ustrezno izpolnili
vse tiste stvari, zahteve, ki jih predvideva novi covid zakon,
tako da o ukinitvi ali propadu teh medijev jaz seveda ne bi
govoril in tudi mislim, da seveda ne bodo propadli.
Drugič, torej, ni šlo za nikakršno drastično znižanje sredstev.
To so, kako bi rekel, ni prav, da se to tako poimenuje,
gre za to, da kot sem že omenil na začetku, da gre za to,
da bodo dobili v prvem obsegu ali pa ob prvih zahtevah in nikoli
ni prišlo do zahtevkov izplačil pred mesecem majem ali junijem,
tudi v preteklosti, da bodo dobili v znesku do 30 odstotkov
teh sredstev, to pomeni, kot sem rekel, da bodo poplačani
za najmanj štirimesečno opravljanje svoje funkcije,
to je za prve štiri mesece tega leta, tako da zaenkrat ne kaže
nobenemu mediju, da bi kakor koli ukinjen ali da bo seveda
propadel. Bi pa rekel v zvezi s tem, da jim umanjkajo seveda
določena sredstva, treba je vedeti, da bo država padla v recesijo,
če ste poslušali tudi na vaši televiziji ekonomiste pred enim
tednom, so govorili, da bo država padla v recesijo do najmanj
šestodstotno ali pa seveda celo več in to v celi Evropi in morda
tudi na celem svetu, tako da bodo verjetno morali deliti usodo
vsi, vsaj v določeni meri, majhni meri vsi deležniki v gospodarstvu
in negospodarstvu. -Hvala lepa, s tem ste delno odgovorili tudi
na vprašanje, ki ga pošiljajo novinarji Slovenske tiskovne
agencije, in sicer, ali ostajate na stališču, da bodo mediji v tej
krizi delili usodo drugih gospodarskih družb in torej ne
nameravate pripraviti nobenega ukrepa za pomoč konkretno medijem
v korona krizi?
Torej, ne morem reči, kaj bo v prihodnje, vendar
morate vedeti, da se danes sprejema v zakonu ne samo prvi dopolnilni
oziroma novelo tistega prvega zakona, covid-19, ki je zajel tudi
vse kulturnike, ampak se danes sprejema v parlamentu tudi
zakon, ki bo zagotavljal likvidnost posameznim gospodarskim subjektom,
in verjetno v tem kontekstu bo možno seveda videti svoj prostor,
bodo lahko videli tudi vsi subjekti in v zvezi s tem bomo
tudi primerno ravnali v bodočnosti. -In še to sprašujejo novinarji
STA-ja. Katere zakonske spremembe na področju medijev se pripravljajo
in če poveste kaj več o njihovi vsebini ter predvideni časovnici
sprejemanja? -Ne morem vam reči o predvideni časovnici, jaz upam,
da čimprej, vendar kot sem rekel, v zadnjem mesecu in pol, ko smo
stopili na oblast, ni imela nova oblast ali vlada niti trenutka časa
niti 100-dnevnega premirja, če hočete, poleg tega je prišla
ta bolezen in je bilo delo na vseh ministrstvih in tudi na našem zelo
intenzivno in se seveda z vsemi problemi nismo mogli seznaniti,
lahko bi pa rekel in to povem, ker sem povedal tudi že v zagovoru,
da najmanj v novem medijskem zakonu ne bo kakršno koli
omejevanje svobode govora. -Hvala, in še vprašanja, ki nam
jih je poslal novinar Igor Bratož z Dela. Kdaj bo vlada dala jasna
navodila ali odredila prepoved prireditev za določeno število
ljudi do določenega datuma? Kljub povpraševanju na različne
službe na Ministrstvu za kulturo, na Festivalu v Ljubljani doslej niso
dobili odgovora. -Torej, to jaz nisem najbolj pravi naslov, seveda,
razmišljamo tudi mi o tem, ampak vendarle je to
v prihodnosti, tega ne morem v ničemer reči. Jaz bi samo to
omenil mimogrede, da Norveška recimo, da je vse festivale
preložila po 1. septembru, ne morem pa reči za Slovenijo
ali za katerokoli bližnjo ali okoliško državo, mislim,
da so te prepovedi še vse v veljavi, verjetno je tako tudi prav,
počakali bomo seveda na tisti primeren trenutek, o katerem bo
odločila zdravstvena komisija, ki se s tem ukvarja. -In še drugo
vprašanje novinarja kulturne redakcije Dela Igorja Bratoža.
Slovenski filmski ustvarjalci letos še niso prejeli sredstev za izvedene
projekte, čeprav bi jim Slovenski filmski center moral nakazati denar
konec februarja, torej še pred uvedbo ukrepov in zamrznitvijo
nekaterih sredstev. SFC je skladno z določili pogodbe, podpisane
z Ministrstvom za kulturo, oddal zahtevke konec februarja,
vendar ministrstvo do danes ni sprostilo sredstev, je povedala
direktorica sklada. -Kdaj pa je povedala direktorica sklada to,
če lahko izvem? -Žal tega novinar Igor Bratož ni pripisal. -Potem se
opravičujem, ampak naj se gospod pozanima, če je slučajno to še
v veljavi. -In še vprašanje novinarja Radia Slovenija
Jureta Čepina.
Pozdravljeni, samo tole me zanima. Društvo
novinarjev Slovenije je pripravilo svoj predlog paketa pomoči medijem,
ki so se zaradi upada oglaševalskih dohodkov znašli v nezavidljivem
položaju. Ali poznate predlagane ukrepe in ali so po vaše
uresničljivi? -Hvala lepa,
torej, v nezavidljivem položaju zaradi umanjkanja česa?
Zaradi upada oglaševalskih dohodkov, ja. -Ja, seveda,
poznam to pobudo, ki je seveda v marsičem pretirana,
lahko bi šli od točke do točke, ampak vi ste
omenili zdaj samo oglaševalski del. Vi morate vedeti, zakaj so
oglaševanja umaknili oziroma so ugasnila. Verjetno zaradi tega,
ker tista podjetja, tista podjetja, ki so oglaševanja dajala,
so doživela hud upad in hudo prizadetost in v zvezi s tem seveda
so nekatera podjetja, kot slišimo, nekje kar po 1.000 ljudi odpustila,
tako da bi bilo treba v tem kontekstu videti vse te relacije
in kot sem rekel, je država zagotovila na vseh ravneh v začetku
plačna nadomestila za vse prizadete in za mnoge druge stvari
in za samozaposlene, za delno zaposlene in delno samozaposlene,
tako da mediji ali pa vsi tisti ne bodo prizadeti. Malo solidarnosti
na vsej ravni v državi se mi zdi, da bi lahko stopila ta solidarnost
v veliko večji meri v ospredje, da ne bi pravzaprav posamezniki,
ki izražajo določene zahteve, zahtevali nekatere stvari, ki morda
so logične, da jih seveda v tem trenutku ni. Podjetja, ki so
oglaševala, ne oglašujejo več, zaradi tega, ker propadajo.
In država ne more nadomestiti v vseh podjetjih ali gospodarskih
subjektih, tudi če gre za kulturo, vse, kar mislijo, da jim seveda
v tej zvezi pripada. Bilo bi malo nenaravno. Vsekakor se pa država
in kot sem rekel tudi mi, se mi zdi, na Ministrstvu
za kulturo, smo se potrudili in se izredno prizadevali in tudi
dobili naklonjenost ostalih članov vlade, da se zagotovi pogoje,
da nobena od kulturnih dejavnosti ne ugasne, ali da bi kakorkoli bila
tako prizadeta, da bi seveda bila na poti tega ugašanja.
Vse bodo po koncu si zagotovile tisto osnovo in za to bomo tudi
skrbeli, da bodo z velikim zamahom in v zadovoljstvo vseh, da bo
kultura zaživela v polni meri, potem ko bomo prebrodili to
nesrečno krizo. -Hvala lepa, nimamo več vprašanj. -Hvala vam.
Najlepša hvala gospodu ministru, zdaj pa sem tudi jaz na voljo
za morebitna vprašanja. –Imamo nekaj vprašanj,
ki so jih poslali naši novinarji in sicer najprej zastavljam
vprašanje, ki ga je poslala novinarka Manca Turk Pop TV.
Ali drži, da vlada razmišlja o odprtju vrtcev maja, bolj natančno
11. maja? Če da ali to pomeni, da se bodo takrat odprle tudi šole?
Ali to kakorkoli vpliva na datum mature? -To zagotovo ne vpliva
na datum mature. Zagotovo je res, da vlada, predvsem pa pristojno
ministrstvo zelo razmišlja o možnostih in pogojih za to,
da bi se aktivirali vrtci in šole, ampak nobene odločitve,
niti časovnega okvira v tem trenutku še ni.
Na teh tiskovnih konferencah smo že večkrat povedali,
da bomo počakali na izkušnje drugih držav, ki so se že odločile
za ponovno aktiviranje šol in šele na podlagi tega bomo
odločili. Predvsem pa je tudi danes profesor Petrovec povedal,
da prvič vzorčimo tudi otroke, približno 100 otrok je vključenih
v to vsedržavno raziskavo, ki poteka. Samo trenutek,
bom pogledal številke, 1.180 testiranj je bilo v okviru
te raziskave že opravljenih in to je treba dodati tem 50.290
testiranjem, ki so potekala vzporedno. Je pa res, da ta posebna
raziskava bo, ko bo dala odgovor na vprašanje ali je bilo
in koliko otrok je bilo okuženih s tem virusom, omogočila presojo
in pripravo predloga svetovalne skupine Ministrstva za zdravje
vladi Republike Slovenije, ki bi potem o morebitnem predlogu
pristojnega ministrstva odločala in ga sprejela. –Hvala lepa.
Še enkrat, kategorično, 11. maj ni v nobenem scenariju
kot nek določen datum, do katerega ali pa po katerem
bi se to lahko zgodilo in to nima nobenega vpliva na maturo.
Če morda lahko odgovorite na vprašanje novinarke Žurnala 24,
Vande Levstik, ki jo zanima, kdaj bi odprli zobozdravstvene
ambulante? –Ne morem odgovoriti na to vprašanje. Tudi o tem se bomo
pogovarjali na naslednjem zasedanju ožjega sestava vlade,
skupaj s svetovalno skupino, ko se bo pogovarjalo in tudi odločalo
o zagonu nekaterih rednih dejavnosti zdravstva, ki je zdaj,
kot je očitno, vse bolj mogoče, glede na to, da je obremenjenost
bolnišnic vse manjša. –Hvala lepa. Anže Božič, novinar Pop TV-ja,
pa sprašuje naslednje. Kakšne so ključne ugotovitve poročil
posameznih ministrstev glede domnevnih nepravilnosti
pri državnih nabavah zaščitnih sredstev, ki jih je razkril žvižgač
gospod Ivan Gale? Katera ministrstva točno so poročala predsedniku vlade,
gospodu Janši, in kdaj bo vlada to obravnavala? Zakaj se predsednik
vlade, gospod Janša, ni odzval, ko ga je gospod Gale, kot sam pravi,
skušal 15. aprila seznaniti z nepravilnostmi? –Mnoga od teh
vprašanj ne morejo biti naslovljena name, lahko vam pomagam
samo v tistem delu, katera ministrstva bi morala
posredovati svoja poročila. Po moji oceni je to zagotovo
najprej Ministrstvo za zdravje, ki mora poročati o zahtevanih
potrebah, ki jim je treba zadostiti, potem pa Ministrstvo
za obrambo, ki je vodilo medresorsko koordinacijo,
znotraj katere so presojali, kdo so ustrezni ponudniki
in na koncu tudi Ministrstvo za gospodarske dejavnosti
in tehnologijo, ki poroča o realizaciji nakupov preko
Zavoda za blagoven rezerve. Ampak, kolikor jaz razumem,
državni zbor potrebuje poročilo vlade in šele skupno,
sintetično poročilo vlade je lahko podlaga za razpravo
v Državnem zboru. Kaj je kdo napisal v poročilu ne vem,
nisem ga videl in dokler ne bo poročila vlade, jaz kot govorec
za covid-19 tega tudi ne morem komentirati. –Hvala lepa. Vprašanje
za vas zastavlja zdaj novinarka Metka Majer, Televizija Slovenija.
Lep pozdrav. Nekaj ste sicer že odgovorili, kar se tiče poročil
o zaščitni opremi, ampak, če prav razumemo, do jutri,
ko naj bi predvidoma vlada obravnavala to poročilo oziroma
poročila, ne moremo vedeti, kaj v teh poročilih je. –Ne vem,
katera ministrstva so že oddala poročila, zagotovo vam bom o tem
kaj več lahko povedal jutri, ko bo vlada, bodisi jutri
ali v četrtek zasedala in poročilo sprejela in ga potem
poslala v državni zbor. –Zdaj pa še na drugo temo morda,
da se vrnem k vrtcem in šolam, rekli ste, da zaenkrat še ne moremo
govoriti o nekem datumu 11. maj, pa bom vprašala takole: ali lahko
v tem trenutku nekako rečemo, da naslednji teden, torej tednu
od 4. maja naprej, šole in vrtci še zagotovo ne bodo odprti?
Če mene vprašate, vam odgovorim ne. Kajti, če bi do tega prišlo,
bi morali pravočasno obvestiti starše, učitelje, treba bi bilo
reorganizirati pouk, razdeliti bi bilo potrebno učence po razredih
na manjše skupine, če govorimo o pouku fizično v šolskih objektih,
treba bi bilo sprejeti tudi odločitev, koliko pouka
bo potekalo v šolskih objektih, koliko pa še vedno online.
To so vse zadeve, ki zahtevajo svoj čas in po zdravi logiki
bi se reklo, da se po praznikih to preprosto ne more zgoditi.
Najlepša hvala. –Prosim.
Hvala lepa za vse povedano. Nimamo več novinarskih vprašanj,
pozdravljamo vas iz Studia 1 Televizije Slovenija do naslednje
tiskovne konference. Ostanite zdravi. –Hvala lepa in enako tudi vam.
Vidimo se ponovno jutri ob 11. uri, ko bomo med drugim
več govorili o oskrbi starejših v domovih za starejše in načinu
sprejemanja odločitev o njihovem zdravljenju. V zadnjem času je bilo
tu kar precej nejasnosti in nerazumevanja za težave starejših,
za način njihovega zdravljenja, bilo je tudi precej vroče krvi
na to temo, zato bomo jutri o tem spregovorili nekaj več.
Hvala lepa za danes, skupaj bomo zmogli. Vidimo se jutri, ostanite
zdravi do jutri. Nasvidenje. –Srečno.