Tiskovka 230420
Lep dan vsem gledalkam in gledalcem in novinarjem
v studiu TV Slovenija. Dober dan. Danes nadaljujemo s predstavitvami
drugega paketa ukrepov za blaženje posledic epidemije,
ki ga je vlada skupaj z dopolnili prvega paketa sprejela na torkovi
seji. Še prej pa želim obvestiti o nekaterih novih vladnih
odločitvah, ki so bile sprejete na včerajšnji dopisni seji.
Najprej, vlada je izdala sklep o izmenjavi podatkov o karanteni
med Nacionalnim inštitutom za javno zdravje in Slovensko
policijo. Policija lahko nudi pomoč pri zagotavljanju spoštovanja
odrejenih ukrepov osamitve, karantene ali obveznega zdravljenja
tako, da NIJZ na predlog Zdravstvene inšpekcije Policiji
posreduje osebne podatke oseb, katerih spoštovanje ukrepov je
treba preveriti. Policija pa mora o ugotovljenih kršitvah obveščati
NIJZ, ta pa Policijo o vseh spremembah ali ukinitvah teh
ukrepov. Sklep velja od danes naprej. Gre za pomemben korak
k učinkovitejšemu izvajanju ukrepov osamitve in karantene,
kar bo omogočilo še bolj uspešno zajezitev novega koronavirusa.
Zahvaljujem se Policiji in NIJZ za uspešno sodelovanje na tem
področju. Drugič, vlada je določila obseg sredstev za financiranje
dodatka za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije,
razdelitev sredstev na neposredne proračunske uporabnike in kriterije
za razdelitev sredstev posrednim proračunskim uporabnikom.
Ocena skupnega mesečnega finančnega učinka za javni sektor
znaša 39 milijonov in 200.000 evrov, od česar je razumljivo
največji del sredstev namenjen zdravstvu, sledi pa socialna
varnost in drugi bolj izpostavljeni poklici, na primer na Policiji
in na Upravi Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Kot tretje
je vlada izdala odlok o omejitvi izdaje zdravil za uporabo v humani
medicini pri izvajalcih lekarniške dejavnosti ter povečanju izdelave
dezinfekcijskih sredstev za površine in roke. Zaradi
povečanega povpraševanja po zdravilih na globalni ravni
in za preprečitev motenj v preskrbi zdravil lahko lekarne izdajo le eno
pakiranje zdravila brez recepta na osebo. Včeraj pa sta prek
videokonference potekala tudi zasedanji Sveta za splošne
zadeve in Sveta za zunanje zadeve Evropske unije.
Države Evropske unije so se na krizo odzvale različno, v luči
obsega in hitrosti epidemije covid-19. V Sloveniji smo
najbolj občutili razmere v Italiji in ukrepe, ki so jih sprejele
Avstrija, Madžarska in Hrvaška, naše sosede torej. To so naše
sosede in z njimi smo hitro našli tudi načine, da smo vzpostavili
koridorje za tovorni promet, si pomagali pri vračanju naših
državljanov domov. S pomočjo Madžarske smo na primer še konec
tedna domov pripeljali naše državljane iz Kambodže. Vse to je
evropska in ne zgolj bilateralna solidarnost. Evropski ministri
za zunanje zadeve in Slovenijo je zastopal zunanji minister doktor
Anže Logar, so včeraj skupaj razpravljali o pomoči in ukrepih
Unije za zajezitev pandemije covid-19 na globalnem zemljevidu
tudi v skupni evropski akciji repatriacije vseh evropskih
državljanov, ki se še nahajajo v državah izven Unije. Državni
sekretar na zunanjem ministrstvu Gašper Dolžan je včeraj s svojimi
evropskimi kolegi, pristojnimi za evropske zadeve, prav tako
razpravljal o primerih dobrih praks in ukrepih usklajenega
sproščanja ukrepov za zajezitev epidemije. Izkušnje držav so
različne. Slovenija je predstavila raziskavo, ki jo izvaja pod vodstvom
profesorja doktorja Petrovca, da bo lahko na osnovi strokovnih
in preverljivih rezultatov sprejela nov paket ukrepov sproščanja.
Švedski kolega je predstavil načine, kako se z epidemijo
covid-19 borijo na Švedskem, pravzaprav vsi člani 27-članske
družine so se strinjali, da Unija rabi skupne in usklajene
ukrepe sproščanja, ki morajo upoštevati specifiko posameznih
držav. Razprava o načinu, kako na poti iz pandemije covid-19
in kako pomagati evropskemu gospodarstvu, se bo danes
nadaljevala na ravni voditeljev Evropske unije. Udeležil se jo bo
tudi predsednik vlade Janez Janša. Ključni temi bosta izhodna
strategija Evropske unije iz epidemije ter ukrepi za blaženje
posledic krize, ki jo je epidemija povzročila. Napori za oblikovanje
finančnega inštrumenta, ki bi vsaj del bremena razporedil
solidarnostno, še potekajo. Slovenija se še naprej zavzema
za skupno rešitev, ki bi zagotavljala ne samo uspešen
izhod iz krize, ampak tudi uspešno popotnico za nadaljnji razvoj
in predvsem za prihodnost Evropske unije. Unija je močna toliko,
kot so močne njene države članice, zato tudi na tej ravni
velja, da skupaj vendarle zmoremo. Skupaj zmoremo. Sedaj pa dovolite,
prehajam na osrednjo temo današnje novinarske konference.
To so novi ukrepi za blažitev posledic epidemije.
Ukrepe s svojih področij, pa tudi druga ključna
vprašanja v povezavi z epidemijo bodo predstavili:
minister za delo, družino, socialne zadeve in enake
možnosti Janez Cigler Kralj kot prvi, potem ministrica
za izobraževanje, znanost in šport doktor Simona Kustec, za njo
ministrica za pravosodje, magistrica Liljana Kozlovič
in minister za okolje in prostor magister Andrej Vizjak. Minister
za gospodarske dejavnosti in tehnologijo, ki je bil napovedan
za danes, bo gost jutri, zaradi neodložljivih obveznosti
danes, ampak kot rečeno, jutri se vidimo. Zdaj pa besedo
najprej predajam ministru Janezu Ciglerju Kralju, saj v njegov
delokrog sodijo v tem času prioritetna vprašanja stanja
v domovih starejših občanov. Gospod minister, prosim.
Hvala lepa, gospod Kacin. Spoštovane in spoštovani,
dober dan. Na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake
možnosti smo že v okviru prvega zakona, ko smo ga sprejemali,
pripravili številne ukrepe, s katerimi bomo pomagali preživeti
ta čas kriznih razmer oziroma poskušali omiliti posledice
pandemije tako za prebivalstvo, kot za gospodarstvo. Dovolite mi,
da ponovno spomnim na to, da smo že s tistimi prvimi ukrepi
zajeli okoli milijon ljudi. V tem so zajete različne skupine
prebivalstva, med njimi starejši, velike družine, socialno ogroženi,
prav tako zaposleni, samozaposleni in študenti. Z novelo, s katero
dopolnjujemo in na nek način v določenih primerih odpravljamo
nejasnosti, ali popravljamo te nejasnosti, ki so se že pokazale
v praksi pri izvajanju prvega zakona, pa dodajamo širok nabor
ukrepov za zajezitev posledic pandemije covid-19. S tokratnimi
dopolnitvami prej omenjenemu milijonu ljudi dodajamo okoli
220.000 ljudi. Naš ključni cilj je ljudem olajšati to težko
in nezavidljivo obdobje, in zajeti čim večje število
ranljivih in prizadetih skupin prebivalstva.
Ljudem dajemo sporočilo, da v teh razmerah niso sami.
Naj v začetku kar dolgega nabora ukrepov oziroma popravkov
omenim nov ukrep, in sicer začasno denarno nadomestilo
zaradi izgube zaposlitve v času razglašene epidemije. Zahvaljujem se
vsem, ki ste nas opozorili na to skupino ljudi, ki iz različnih
vzrokov ne morejo oziroma ne dosegajo pogojev, da bi bili
upravičeni do nadomestila za brezposelnost po zakonu
o urejanju trga dela. To je ranljiva skupina ljudi in nekateri so
izgubili oziroma se jim je prekinila pogodba o delovnem razmerju
zaradi epidemije, drugim se je ravno v tem času iztekla pogodba
za določen čas in se zaradi epidemije ni podaljšala. Če niso
upravičeni do nadomestila plače po zakonu o urejanju trga dela,
kot sem že omenil, jim bo pripadalo krizno nadomestilo
za ta čas, in sicer v višini 513 evrov bruto, to je okoli
400 evrov neto. Oseba bo lahko to nadomestilo uveljavljala,
če je bila pogodba o delovnem razmerju sklenjena pred razglašeno
epidemijo in če bo v brezposelnost padla v času epidemije.
Drugi ukrep, o katerem smo že veliko govorili in je posledica
tega, da je ravno v tem času veliko povpraševanje in veliko
pomanjkanje delavcev za delo v kmetijstvu, za sezonska dela
v kmetijstvu, poznamo potrebe hmeljarjev, vinogradnikov,
sadjarjev in drugih. Skupaj z Ministrstvom za kmetijstvo
smo želeli čim bolj odgovoriti na to potrebo. Predlagamo,
v zakonu je že predlagana rešitev, da se omogoči napotitev delavcev
na sezonsko delo v kmetijstvu. To je seveda prostovoljna napotitev,
pomembno pa je, da to možno za delavce, ki so na čakanju
zaradi epidemije, kot tudi za tiste, ki so v evidenci brezposelnih.
Pomembno je, da se tistim, ki ste prejemniki nadomestila
za brezposelnost oziroma drugih transferjev, ostale pravice ne
zmanjšajo, če pri tem sezonskem delu, pri opravljanju sezonskega
dela v kmetijstvu zaslužite do 400 dodatnih evrov. Skupaj
z Ministrstvom za kmetijstvo verjamemo, da je predlagan ukrep,
predlagana možnost dovolj zanimiva, hkrati pa stimulativna,
da se bi večje število ljudi odločilo pomagati slovenskemu
kmetijstvu, kar je tudi pomembno, saj prideluje slovensko kmetijstvo
zdravo, varno, lokalno hrano, kar smo v času epidemije še toliko
bolj občutljivi in mislim, da smo vsi ugotovili, da to,
kar si sami pridelamo, je največje bogastvo. Morda med ukrepi,
med spremembami ukrepov za gospodarstvo omenim,
pa so že včeraj moji kolegi ministri tudi razložili, da smo spremenili
oziroma omilili pogoje za uveljavljanje nadomestila
plače in odpravili nekatere nejasnosti. Tako smo omogočili,
da bodo do pomoči upravičeni tisti delodajalci, ki jim bodo
njihovi povprečni dohodki v letu 2020, primerjalno glede
na leto 2019, padli za več kot deset odstotkov. Do zdaj
je bilo za to potrebno 20-odstotni padec. Med organizacije,
ki bodo lahko uveljavljale pravico do nadomestila plače,
smo vključili tudi humanitarne in invalidske organizacije.
Humanitarne in invalidske organizacije opravljajo veliko delo
že v splošnem v naši družbi, skrbijo za to, da je naša država
socialna in skrbijo za solidarnost med nami. V tem času imajo
na eni strani na nekaterih področjih večje obremenitve,
veliko večje obremenitve, na drugi strani pa so jim nekateri
programi odpadli, kot so letovišča in tako naprej. Tako da računamo,
da bo okoli 20 odstotkov zaposlenih v teh organizacijah
moralo na čakanje in prav je, da tem organizacijam omogočimo,
da lahko tudi koristijo ukrep nadomestila plače po tem
interventnem zakonu. Za tiste, ki so dolžni plačevati
prispevke za poklicno zavarovanje, bomo uvedli enako možnost,
da se oprostijo plačila prispevkov kot za ostale.
Hkrati pa smo razširili krog upravičencev do oprostitve plačila
prispevkov za vsa obvezna zavarovanja tudi na tiste
samozaposlene osebe, družbenike, kmete ali verske
uslužbence, ki so do polnega zavarovalnega časa vključeni
v zavarovanje tudi na drugih podlagah. Spomnim, da je do nas
prišlo veliko pozivov, da omogočimo koriščenje ukrepov v sorazmernem
delu seveda, tudi tistim, ki so zaradi starševskega varstva
na skrajšanem delovnem času in so samozaposleni. Ker se nam
zdi, da tudi njim v sorazmernem deležu pripada ta pomoč,
jim želimo pomagati, smo šli naproti in to vključili tudi
v popravke oziroma dopolnitve zakona.
Država bo po tem predlogu zakona, ki je zdaj
že v parlamentu, zagotovila tudi sredstva za mesečni
krizni dodatek za zaposlene v invalidskih podjetjih
in zaposlitvenih centrih. V takšnih podjetjih dela
okoli 12.000 delavcev, od tega okoli 6.000 invalidov. Sredstva
za zaposlene invalide, ki sem jih omenil, bo zagotovil Javni
štipendijski razvojni, invalidski in preživninski sklad Republike
Slovenije, za delavce, ki so zaposleni v invalidskih podjetjih,
pa niso invalidi, pa bodo podjetja lahko zagotovila sredstva iz naslova
oprostitev in olajšav, ki jih imajo po zakonu o zaposlitveni
rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov. V naslednji točki bom
predstavil druge ranljive skupine, na katere smo še razširili
solidarnostno pomoč oziroma v zakonu je to poimenovano enkratni
solidarnostni dodatek. Kot veste, so do sedaj bili
vključeni upokojenci in nekatere druge ranljive skupine, glede tega
se je na nas obrnilo veliko predstavnikov še drugih skupin
in tudi tu smo poskušali prisluhniti in iti nasproti.
Tako bodo sedaj do tega enkratnega solidarnostnega dodatka
pod enakimi pogoji, kot ostali upokojenci, upravičeni tudi
poklicni upokojenci oziroma prejemniki poklicnih pokojnin
pod 700 evrov, enkratno solidarnostno pomoč bodo prejeli
tudi izredni študenti, o tem pa bo verjetno kolegica Simona Kustec
Lipicer več povedala. Med drugimi ranljivimi skupinami
omenim družinske pomočnike, starše otrok s posebnimi potrebami,
potem prejemnike starševskega nadomestila pod minimalno plačo,
veterane vojne za Slovenijo, ki imajo veteranski dodatek
kot edini prejemek, upravičenci do nadomestila po zakonu
o socialnem vključevanju invalidov, tako imenovana skupina
trajno nezaposljivih invalidov, prejeli bodo enkratni solidarnostni
dodatek tudi starši otrok ob otroškem dodatku, in sicer tisti,
ki imajo enega ali dva otroka. Namreč v prvem zakonu smo prvotno
namenili določen pavšalni dodatek prejemnikom dodatka
za veliko družino, zdaj pa boste pavšalni dodatek, 30 evrov
na otroka, prejeli tudi ostali prejemniki otroških dodatkov,
ki imate enega ali dva otroka. Dodatno bodo enkratni solidarnostni
dodatek prejeli tudi rejniki
in vojni invalidi, ki prejemajo družinski dodatek
kot edini prejemek. Tako. Gotovo nisem naštel
še čisto vseh upravičencev, seznam je kar dolg, obsežen,
upam, da s tem kažemo posluh in da želimo res pomagati čim
širšemu krogu ljudi. Še enkrat omenim, da s temi dopolnitvami
bomo zajeli približno milijon 200.000 ljudi, hkrati pa pomagali
tudi slovenskemu gospodarstvu, kar že teče. Na Ministrstvu
za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti se trudimo,
da bi bili vsi solidarnostni dodatki čimprej izplačani.
Tako lahko ponovno omenim, da bo enkratni solidarnostni
dodatek za upokojence izplačan 30. aprila, ostali solidarnostni
dodatki za upravičence do denarne socialne pomoči,
varstvenega dodatka in solidarnostni dodatek za velike družine pa
v začetku oziroma v prvi polovici maja. Ob tem poudarjam, da vsa
redna izplačila transferjev posameznikom in gospodinjstvom
normalno tečejo in se izplačujejo skladno s celoletnim terminskim
planom. Zahvaljujem se ekipi Ministrstva, ekipam na centrih
za socialno delo, ekipi Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje
in Zavoda za invalidsko in pokojninsko zavarovanje,
kajti ne vidimo jih, morda niti ne opazimo navzven njihovega dela,
ampak verjemite mi, polno delajo, so močno obremenjeni,
zato da lahko vsi redni transferji in ti izredni, ki so krizni
in želijo pomagati v tem času epidemije, normalno tečejo.
Obenem se zahvaljujem res vsem zaposlenim po vseh domovih
za starostnike v Sloveniji. Naj spomnim, da imamo 102 domova
za starostnike, v 90-ih ni virusa in verjemite mi, zaposleni
in vodstva teh domov se zelo trudijo, da bi tako tudi ostalo,
zavedamo se, da je v domovih nastanjenih 20.000 oskrbovancev,
ki so najbolj ranljiva skupina in s tem v zvezi skupaj
z Ministrstvom za zdravje, s katerim si delimo pristojnost
za delo v domovih za starejše, delamo vse, da zadržimo epidemijo
in da čim več oskrbovancev in zaposlenih v domovih ostane
zdravih. Tistim pa, ki že imajo virus v domu oziroma se spopadajo
z virusom, pa nudimo res kar se da dobro podporo, strokovno
podporo, da se bodo v najboljši možni meri in s kar najmanjšimi
posledicami rešili oziroma premagali to preizkušnjo. Hvala lepa.
Zdaj pa ne vem, sem na voljo za vprašanja, izvolite. -Tako.
Dober dan tudi iz Studia ena. Prvo novinarsko vprašanje za vas
postavlja novinarka Radia Slovenija Urška Valjavec,
in sicer sprašuje, do česa so upravičeni s.p.-ji, ki delajo
po štiri ure in v tem času prejemajo starševsko nadomestilo?
Hvala lepa, ravno o tem sem spregovoril. Ti s.p.-ji, ki so
zaradi starševskega varstva na skrajšanem, večinoma
na polovičnem delovnem času, bodo sedaj enako kot ostali s.p.-ji
upravičeni do temeljnega dohodka in do oprostitve plačila prispevkov,
seveda pa v sorazmernem delu. Sorazmernem delu za tisti del,
ki ga plačujejo sami. -Hvala lepa. Uredništvo Slovenske tiskovne
agencije sprašuje, če država vendarle razmišlja tudi
o sofinanciranju skrajšanega delovnega časa, poleg tega jih
zanima, kdaj bo vlada imenovala svoje člane v Ekonomsko socialni
svet in kdaj bo socialni dialog v tem institucionaliziranem okviru
spet stekel? To je še posebej aktualno v luči kritik sindikalne
strani. -Da začnem pri drugem vprašanju. Socialni dialog je
zame osebno in za vlado izjemno pomemben. To sem poudaril
že na hearingu v Državnem zboru, ko sem bil kandidat za ministra
za delo. Socialnim partnerjem je že predsednik vlade in tudi sam
sporočil, da bomo v tem mesecu, torej v aprilu uredili imenovanje
članov vlade, predstavnikov vlade v ESS-ju, ki mu v tem
letu 2020 tudi predsedujemo. Oprostite, ali mi lahko ponovite
še prvo vprašanje? -Če vlada razmišlja tudi o sofinanciranju
skrajšanega delovnega časa? -Seveda, o tem razmišljamo,
opazujemo tudi ostale države, ki se uspešno spopadajo
s posledicami epidemije. Ta ukrep imamo na Ministrstvu
tudi že v nekaj variantah pripravljen in ga bomo ob primernem
času predstavili, seveda pa bo to tudi del izhodne strategije,
saj bo treba delu gospodarstva, ki bo prizadet in ki se še ne bo
takoj 100-odstotno postavil na noge, začel poslovati,
po epidemiji pomagati tudi na takšen način. -Hvala lepa.
Novinarka POP TV-ja Katarina Matejčič pa sprašuje, koliko
brezposelnih bo po vaši oceni upravičenih do novega posebnega
nadomestila? In koliko denarja je namenjenega za to? -Torej,
do novega posebnega nadomestila za tiste, ki niso upravičeni
do rednega nadomestila za brezposelnost, bo po naših
ocenah upravičenih okrog 2.500 ljudi. Nekako štiri milijone evrov
imamo namenjene za ta ukrep. Upamo seveda, da bo tega
čim manj, da bomo tudi lahko ljudem čimprej pomagali do nove
zaposlitve, ampak tako kot sem rekel, v treh mesecih, ko naj bi
trajali ti ukrepi, imamo za to namenjeno okrog štiri milijone
evrov. -Hvala lepa. Alenka Gabrovec, novinarka spletnega
časopisa Slovenec, sprašuje: Marsikdo je ostal brez zaposlitve
v tem letu pred razglašeno epidemijo in so pred tem dobili
že odločbe za nadomestilo, a so jim ali jim bodo v teh dneh
odločbe potekle. Kaj je s temi? Kje in kako si naj uredijo
obvezno zavarovanje, zakaj se jim te odločbe avtomatsko ne
podaljšajo do konca epidemije? -Vsem tem ljudem, ki so se znašli
v tem položaju, svetujem, da se nemudoma obrnejo na Zavod
Republike Slovenije za zaposlovanje. Tam bodo dobili vse informacije
v zvezi s tem, kako v njihovem položaju ravnajo in mislim, da bodo
tam dobili tudi najboljša navodila v zvezi s tem. -In če morda lahko
odgovorite tudi na vprašanje Alenke Terlep, Radio Slovenija.
Poleg domov za starejše, ki je žarišče okužb, katere skupine
so med najbolj ogroženimi? Kdo so torej poleg starejših
in zdravstvenega osebja, morda prodajalke, gradbinci?
Sam nisem iz zdravstvene oziroma medicinske stroke,
tako da težko ocenjujem, katere so poleg teh, ki ste jih
našteli, najbolj ogrožene skupine, lahko pa kot minister za delo
povem, da sem vesel, da nobenega žarišča nimamo v sredinah
v gospodarstvu. Torej ne v proizvodnih ne v storitvenih
ne v trgovskih podjetjih. To pomeni, da smo skupaj z ostalimi
kolegi v vladi in z Inštitutom za javno zdravje dali zadosti dobra
navodila, smernice za to, s kakšno opremo in na kakšen način
je potrebno ravnati v tem času in mislim, da vsekakor zaposleni,
ki so na nek način morda bolj izpostavljeni, dobro ravnajo,
so dobro obveščeni in se jim zahvaljujem za to, hkrati pa se
zahvaljujem tudi vodstvom teh podjetij, da skrbijo za to,
da je dovolj opreme na voljo in da se pravila spoštujejo.
Hvala lepa in naslednje vprašanje zastavlja novinar Radia Slovenija
Jure Čepin.
Lepo pozdravljeni. Torej, sami ste že omenili domove za starejše.
Skupnost socialnih zavodov vladi očita, da so domovi prepuščeni
sami sebi in da so predlagani ukrepi neusklajeni in se nenehno
spreminjajo. Zdaj, vemo, je nastala še zmeda glede predvidene
selitve okuženih v Bolnišnico Ptuj. Pa me zanima, kako potekajo
dogovori z Ministrstvom za zdravje, kako boste reševali žarišča teh
okužb? Hvala. -Hvala lepa. Naj poudarim, da se razmere
glede epidemije tudi stalno spreminjajo. Ker temu redno
sledimo in se želimo primerno odzivati, skupaj z Ministrstvom
za zdravje pravzaprav vsakodnevno iščemo odgovore na te izzive,
ki so pred nami. Vidite, da ni samo zdravstvena epidemija
tista, s katero se moramo spoprijemati, ampak so tu tudi
odzivi različnih strok, različnih lokalnih skupnosti. Sam skupaj
z ministrom Gantarjem skušam delovati v to smer, da z dogovori
iščemo najboljše rešitve. Razumem pomisleke in skrbi,
ki so jih v Skupnosti socialnih zavodov Slovenije izrazili,
tudi na nas so jih naslovili in tudi s tem v zvezi res
zagotavljam, da z resorjem Ministrstva za zdravje iščemo
najboljše odgovore. Naš namen je namreč predvsem zagotoviti
zadostni nivo oskrbe, tako v socialnem delu, za katerega
smo na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake
možnosti odgovorni oziroma je v naši pristojnosti, kot za nivo
zdravstvene oskrbe. Težko bi komentiral navedbe glede
negovalnih bolnišnic oziroma glede tega, da naj bi se domovi v to
spremenili. Menim pa, da skupaj s kolegom Gantarjem res
močno poudarjava, da je vsakdo, ki je potreboval bolnišnično oskrbo,
do zdaj to tudi dobil. In to bomo poskušali zagotoviti tudi naprej,
ravno zato se išče možnost, da se nekatere pozitivne obolele
preseli tudi v negovalne bolnišnice. Žal mi je za zaplet s Ptujsko
splošno bolnišnico, ampak poglejte, ne bomo se ustavili,
iščemo rešitve naprej. V nekatarih lokalnih okoljih in nekaterih
bolnišnicah so vodstva sama ponudila, da lahko sprejmejo te
prebivalce in iskreno se zahvaljujem za tak pristop, ki izraža
še upanje v solidarnost in v to, da znamo v času krize
stopiti skupaj. Lahko vam zagotovim, da stvari budno spremljamo
in tudi poskušamo hitro ukrepati. Če sem pred enim tednom, ravno
pred enim tednom najavil, da smo pričeli z videokonferencami
z direktorji domov starostnikov, vam lahko povem, da danes poteka
že druga in ravno temu, kar sem prej govoril, so namenjene tudi
ti videokonference, ko lahko vodstvo domov izrazijo vprašanja,
pomisleke, predloge za to, da najdemo dobre rešitve.
Hvala lepa. Novinarka Tina Kristan Proplus sprašuje naslednje.
Na kakšen način konkretno pomagate domovom za starejše občane?
Še vedno sporočajo, da so izčrpani in da potrebujejo pomoč. Prosim
za konkreten odgovor, koliko dodatnih ljudi so dobili in kakšno pomoč
ste jim ponudili v zadnjem tednu?
Če smem biti zelo konkreten, recimo trenutno je v Domu starostnikov
v Ljutomeru 54 zdravstvenih delavcev
iz Bolnišnice Murska Sobota. To je konkretna pomoč, ki pomaga
precej izčrpanemu osebju, tudi v drugih domovih, ki imajo
takšne razmere je nekaj delavcev iz bolnišnic ali
zdravstvenih domov iz drugih ustanov.
Poleg tega, da jim pomagamo v kadrih ihn seveda zagtotavljamo
redno v skladu s potrebami tudi vso zaščitno opremo,
ob tem pa morda ponovim še to, kar sem prejšnji teden povedal,
da smo skupaj z, na eni strani Telekomom Slovenije zagotovili,
za kar se jim zahvaljujem, telefone za skoraj vse domove starostnikov,
preko katerih lahko imajo videokonference oziroma
telefonske povezave s svojimi sorodniki in prijatelji,
znanci, s svojm krogom ljudi. Na drugi strani pa smo s podjetjem
T2, za kar se jim tudi zahvaljujem, zagotovili telefone,
ki bodo preko Društva Imago terapevtov zagotovili psihološko
pomoč zaposlenim v domovih. Računam na to, da bomo tudi na tak način
lahko razbremenili vse, ki so v tem času najprej prekomerno obremenjeni,
hkrati pa še se znajdejo v močnih prihosocialnih stiskah zaradi razmer.
Hvala lepa. Novinarja Igorja Krmelja s Planet Tv pa zanima, ali bo
minister zamenjal direktorja Doma za ostarele v Ljutomeru?
Hvala za to vprašanje. Naj poudarim, da minister za delo, družimo,
socialne zadeve in enake možnosti, nikoli ne bo ravnal na podlagi
mnenja ulice, govoric ali anonimk. Menim,
da je potrebno v tej konkretni zadevi upoštevati
obe plati zgodbe in obe plati zgodbe sta, kako bi rekel,
upoštevanja vredni oziroma imata svojo težo. V zvezi s tem
obstajajo tudi pravila, predpisi in nivo odgovornosti,
ki jih ima vsakdo. Obveščen sem, da je v Domu starejših v Ljutomeru
socialna inšpekcija, ki opravlja preiskavo in šele na podlagi
konkretnih analiz in ugotovitev lahko kot minister sprejemam
v skladu s svojimi pristojnostmi odločitve naprej.
In še vprašanje novinarke Alenke Terleb, ki vztraja, Radio Slovenija.
Še enkrat zastavljam isto vprašanje o strukturi zbolelih za
coronavirusom. Katere so najpogostejše poklicne skupine?
Morda bo to bolj za vprašanje za kolege iz Nacionalega inštituta
za javno zdravjen oziroma iz strokovne skupine,
v kolikor pa bi to bilo tudi predmet naše pristojnosti,
pa vam lahko seveda pisno odgovorim kasneje v tem današnjem dnevu.
Najlepša hvala za vse odgovore, najlepša hvala za vse povedano.
Do tega trenutka za vas nismo prejeli več drugih novnarskih vprašanj.
Najlepša hvala vsem in in ostanimo doma in skupaj zmoremo.
Hvala lepa gospodu ministru. Hvala lepa tudi za vsa vprašanja za
gospoda ministra in naj dodam še hvala lepa vsem, ki ste doslej
donirali na račun, katerega številka je napisana na ekranu.
Res smo zbrali ogromna sredstva in to nas pravzaprav samo potrjuje
v tej naši solidarnosti in zavedanju, da lahko skupaj storimo več.
Nadaljujemo pa s področjem izobraževanja, znanosti in športa.
Besedo predajam ministrici dr. Simoni Kustec, za katero,
prosim, pripravite tudi vprašanja. Izvolite, gospa ministrica.
Lepo pozdravljeni. Lep dan želim vsem skupaj.
Na seji Vlade 21. aprila, ko smo sprejemali in potem tudi
potrdili spremembe in dopolnitve Zakona o interventnih ukrepih
za zajezitev epidemije covid-19 smo v okviru našega
ministrskega resorja kot osrednji in pravzaprav tudi edini
ukrep predlagali širitev sicer že sprejetega solidarnostnega
dodatka v višini 150 evrov za študente, ki smo ga sedaj
poleg rednih študentov razširili tudi še na izredne študente in sicer
se bo ta dodatek sedaj v že omenjeni višini 150 evrov do 1. 6. 2020
izplačal vsem, tako rednim kot izrednm študentom, ki imajo
stalno prebivališče v Republiki Sloveniji, ki niso v delovnem
razmerju ali samozaposleni družbeniki ali pa kmetje.
Za študente, ki so upravičeni do tega dodatka, je ministrstvo
v začetku tega tedna tudi že prirpavilo posebno vlogo
na sistemu E-uprava in ko študenti to vlogo
izpolnijo v obliki elektronskega obrazca, ker namreč ministrstvo
z vsemi potrebnimi podatki v svojem obdstoječem sistemu ni
razpolagalo na ta način, morajo potem navesti
naslednje podatke. Poleg osebnih podatkov, ki vključujejo
naslov, davčno številko, emšo, morajo navesti tudi svoj
tekoči račun, ti dodatki se namreč izplačujejo samo na tekoči račun,
ni možno izplačilo gotovine in seveda morajo potem
v tistem kvadratku menija izbrati tudi študijski program,
ki ga izvajajo. Poleg tega je potrebno podati tudi izjavo,
s katero v okviru omenjenega obrazca, s katero soglašajo,
da se podatke lahko preveri in obdela za namene izplačila tega
enkratnega solidarnostnega dodatka. Vsi oddani podatki
in vloge bodo potem tudi primerjani s podatki v evidenci študentov
in diplomantov, in v centralni evidenci udeležencev vzgoje
in izogbraževanja. V vsakem primeru pa bo upoštevana samo ena
vloga. Kar nekaj vprašanj se je v sklopu tega dodatka,
tega ukrepa solidarnostne pomoči do zdaj že pojavilo na ministrstvu.
Za vse to smo po eni strani pripravili nek niz t. im.
bom rekla, najbolj pogosto zastavljenih vprašanj in odgovorov,
ki jih lahko tudi poiščete na naši spletni strani, preko katere
seveda tudi še vsa dodatna vprašanja lahko zastavite.
Mogoče kot zanimivost, do danes do 10. ure je na Ministrstvo
v sklopu te elektronske vloge prišlo ozirma je bilo oddanih
46.000 vlog rednih študentov.
Kar se tiče ostalih aktivnosti, mogoče samo z besedo ali dve.
Na ravni dela Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport,
tečejo več ali manj tekoči procesi, priprave na maturo
in priprav na postopno odpiranje šol, vrtcev in športnih aktivnosti
v prihajajočih, želimo si, tednih. Zanesljivejše
informacije bodo večinoma znane po 1. maju in boste seveda o njih
takoj in nemudoma obveščeni. Mogoče za sam ta uradni konec
naj vsem skupaj zaželim prijetne, mirne, krepčilne počitniške dni,
v tednu, ki prihaja. Naberite si moči, razveselite se drug drugega,
veliko sveže energije najdite, ker jo bomo zelo, zelo upamo,
več kot potrebovali po 1. maju, ko si želimo, da se končno
vrnemo nazaj v to naše običajno dnevno življenje in ritme.
Hvala lepa. -Hvala tudi vam. Prvo vprašanje postavlja Petra
Četranc Mavser, POp TV. Kdaj bodo starši dobili informacijo o tem,
kdaj in ali se otroci vračajo v šole in vrtce? In še to, kako si
vlada predstavlja ponoven zagon gospodarstva, vračanje ljudi na
delovna mesta, medtem ko se otroci šolajo od doma?
Kot rečeno, tako po prvomajskih praznikih bomo pripravili
v sodelovanju seveda tudi s pristojno,
ne samo stroko na polju izobraževanja, ampak
predvsem tudi zdravstveno stroko, torej strokovno skupino,
ki je tudi na ravni vlade oblikovana za namene epidemiološke ocene
tega, ali je varno priti nazaj v šole in pa v vrtce. Takrat,
ko rečeno, bo znano, da, ne, kdaj bo to možno in na kakšen
način, v kakšnih oblikah se bo to potem postopno torej reaktiviralo.
Kar se pa tiče vašega drugega vprašanja, če mi lahko še enkrat
pomagate? -Takoj. Novinarka Petra Čertanc Mavsar
sprašuje, kako si vlada predstavlja po novem zagon gospodarstva,
vračanje ljudi na delovna mesta, medtem ko se otroci šolajo od doma?
Želimo si, da bomo pravzaprav te postopne ukrepe lahko čim bolj
vzporedno peljali, se pravi, ko se postopno odpira gospodarstvo,
da postopno odpiramo tudi ta naš izobraževalni in pa varstveni
del. V primeru pa, če to ne bo mogoče, pa pravzaprav predlagamo,
da se pelje to na tak način dalje, kot sedaj, preko mehanizmov,
sistemov individualnega varstva ali pa uporabe tega zakonskega
člena, ki omogoča, da zaradi teh izjemnih razmer starši lahko tudi
ostanejo v dogovoru z delodajalcem seveda doma zaradi varstva
svojih otrok. -Hvala lepa. Sašo Dežman, novinarko Televizije
Slovenija, zanima, kaj se vam zdi bolj verjetno, da se bodo
osnovnošolci in dijaki v letošnjem šolskem letu še vrnili v šolske
klopi ali to, da do septembra, razen maturantov, sploh ne gredo
več v šolo? -Glejte, tisto, kar je ključno na strani države in pa
našega resornega ministrstva, je, da se ne glede na to,
kakšne razmere bodo, zdravstvene, vladale, izobraževalni
proces zaključi v času, ko se začenjajo šolske počitnice.
Sistem je narejen ta trenutek na ta način, da se lahko zaključi
bodisi, če se še vrnemo v razrede ali pa zaključimo izobraževanje
na daljavo. Vse ostalo pa, absolutno se zavedamo in si želimo,
da se čim hitreje vrnemo v običajno življenje, da na nek
način pravzaprav spet aktiviramo tudi ta socialni del naših odnosov
in pa izobraževalnega procesa, vendar pa samo pod pogojem,
da bo to resnično ocenjeno kot varno, se pravi, da ne bo
ogrožalo zdravja in pa življenja ne otrok in seveda ne tudi
vseh tistih, ki z njimi potem v tem izobraževalnem procesu
sodelujejo. -Novinarko Sašo Dežman s Televizije Slovenija zanima še,
kako nameravate reševati prevoze dijakov? Morda s posebnimi
linijskimi prevozi? -O tem vprašanju, ki je zelo, zelo pomemben
za samo izvajanje izobraževalnega procesa, smo v aktivnem sodelovanju
tudi z ostalimi resornimi ministrstvi, predvsem je to
Ministrstvo za infrastrukturo, imamo nekaj možnih primerov,
po katerih se lahko zgledujemo, kot so recimo to tudi primeri
organiziranih prevozov delavcev na delovna mesta in tako naprej.
Zanesljivo bomo pa na koncu izbrali takšen sistem, če ne bo že
običajni v tem času aktiviran, da bo prilagojen seveda potrebam
šolajočih. -Hvala. Novinar Janez Zalaznik, novinar spletnega portala
Žurnal 24.si, sprašuje: Zasebni vrtci trdijo, da občine
zavračajo njihove račune in trdijo, naj račune od zaprtja
vrtcev pošljejo na ministrstvo, medtem ko od vas nimajo navodil,
kako in kaj. Ali to drži? Ali ste zasebnim vrtcem in občinam
dali navodila, kdo je prejemnik in plačnik računov za čas od zaprtja
vrtcev? Kdo? Kdaj boste to uredili, saj morajo zasebni vrtci
izplačati plače za 500 ljudi, ki v njih delajo? -Ta sistem smo
morali in smo ga vzpostavili v sodelovanju seveda z Ministrstvom
za finance. Gre za vprašanje ne samo teh medresorskih relacij,
ampak seveda potem tudi vprašanje naprej potem prenosa
teh sredstev na občine. Sistem je vzpostavljen, je aktiviran
in bi morale potem na tej točki tudi vse ustrezne ustanove biti
ustrezno tudi informirane glede tega. -Hvala lepa. In še vprašanje
novinarja Radia Slovenija Jureta Čepina. -Lepo pozdravljeni.
Mene pa zanima, v SVIZ-u in Dijaški organizaciji
protestirajo, ker niso bili povabljeni na včerajšnji sestanek
glede mature na vašem ministrstvu. V ta namen danes celo pripravljajo
neko izjavo oziroma novinarsko konferenco, pa morda samo,
kako komentirate to dogajanje? Hvala. -Predstavniki SVIZ-a so
na včerajšnjem sestanku bili prisotni. Včerajšnji sestanek se je
nanašal predvsem na poročanje o dosedanji izvedbi priprave
oziroma priprave za izvedbo mature. Torej, zelo operativno
vprašanje je to bilo, ki ga je nekako koordiniralo na eni strani
s strani Republiškega izpitnega centra, na drugi strani pa obeh
strokovnih državnih komisij za obe maturi. Tako da na tistem
mestu, ko je bilo vprašanje odprto tudi glede varnosti
in pa zaščite zaposlenih oziroma profesorjev pri izvedbi mature,
je tudi predstavnik SVIZ-a imel nekaj vprašanj, prvenstveno
povezanih s tem vidikom in jih je tudi zastavil
predstavnikom Nacionalnega inštituta za javno zdravje, danes,
na današnjem srečanju smo pa večinoma, mislim, da še vedno
tudi poteka, se pogovarjali po povsem operativnih vsebinskih
vprašanjih, kot je, kako se bodo dostavljale pole, kako se bodo
organizirali prostori, se pravi, so pa bila vprašanja, ki so
recimo temu bolj tehnične narave in se niso dotikala ne vprašanja
zaščite zaposlenih, niti vseh ostalih vidikov. -Najlepša hvala
za vse odgovore. Do tega trenutka nismo prejeli več novinarskih
vprašanj za vas. -Hvala tudi vam, srečno, na svidenje.
Zahvaljujem se ministrici za predstavitev in odgovore
na vsa vprašanja. Predstavitev pa nadaljujemo s področjem pravosodja
in z ministrico magistro Liljano Kozlovič. Gospa ministrica, prosim.
Spoštovani, prav lepo pozdravljeni. Vsi si želimo normalizacije
življenja in čeprav smo včasih nezadovoljni z državo, ugotavljamo,
da jo pravzaprav potrebujemo. V času razmaha epidemije smo
z Ministrstvom za javno upravo pripravili seveda kljub omilitvenim
ukrepom oziroma kljub ukrepom zagotovili, da pravna država
deluje v njenem najširšem smislu. Poleg odgovornosti
za omejitev širjenja virusa, za varnost in zdravje ljudi,
smo sočasno omogočili, da sodna, izvršilna veja oblasti,
lokalne skupnosti in pa drugi nosilci lahko odločajo v zadevah,
ki so za življenje izjemno nujne. Ukrepi, ki so bili sprejeti
na različnih področjih družbenega življenja, so prinesli rezultate,
ki omogočajo počasno vrnitev v normalni tok, zato smo
v sodelovanju z Ministrstvom za javno upravo pripravili novelo
interventnega zakona, ki ob upoštevanju predpisanih
ukrepov za zdravje in življenje ljudi omogoča odločanje o večjem
številu pravic in obveznosti ljudi, ter s postopnostjo daje
možnost vrnitve v ponovno nemoteno delovanje. Na področju
pravosodja je bila želja po relativno širokem odprtem
delovanju sodstva, vendar smo skupaj z deležniki v pravosodju
in pa upoštevaje pravila in priporočila stroke se odločili
in zapisali v novelo zakona, da pristopimo k temu postopno,
da se torej lahko sodišča odločajo ter da ob izpolnitvi vseh
pogojev za njihovo varno delovanje, kot tudi varno udeležbo
strank v teh postopkih, posebej pa moramo biti pri tem pozorni
in previdni zaradi omejitev storitev in gibanja, ki so še
veljavne in onemogočajo stalni dostop do kvalificiranega pravnega
svetovanja in zastopanja, torej do odvetnikov. Sprostitev
delovanja sodstva torej pomeni, da ne sme to biti na škodo pravic
strank in s tem tudi varujemo najšibkejše. Kaj so ključna
sporočila? Nujni postopki še vedno tečejo kot do sedaj,
glede nenujnih postopkov pa naj povem, da so sodišča opravila
zelo veliko dela v tem času in zato bomo omogočili,
da svoje odločitve lahko sporočijo strankam. Pomembno je,
da v tem času roki ne bodo tekli. Stranka, ki bo prejela tako odločbo
sodišča, torej ni dolžna storiti ničesar. Na ta način pa tudi
omogočamo, da se bo sodstvo lahko ponovno postopno, nemoteno
vrnilo v normalno delovanje. Poglejmo nekaj konkretnih primerov
za lažje razumevanje. Na področju izvršb, izvršbe so
trenutno preložene, se torej ne izvajajo, razen, ko gre za varovanje
najšibkejših, to je na področju preživnin in na področju varstva
otrok. Torej, ne bodo se izvajali rubeži, poseg na bančne račune
in drugo. Sodišča pa bodo lahko tudi v nenujnih zadevah, ki so se
začele pred uvedbo ukrepov zaradi epidemije, izdajala sklepe
o izvršbi in zavarovanju ter jih vročala strankam.
Kaj torej naredimo, ko prejmemo sklep? Dolžnik lahko prostovoljno
izpolni dolg, če to želi, če seveda ima sredstva. Če meni,
da sklep ni utemeljen, lahko vloži ugovor, ni pa dolžan nič
od tega storiti, dokler je razglašena epidemija, saj procesni
in materialni roki ne tečejo. Na klasičnem civilnem oziroma
pravdnem področju bo sodiščem omogočeno, da smejo izdajati
sodbo in jo tudi vročiti strankam, če so v nenujni pravdi še
pred uvedbo ukrepov zaključili narok za glavno obravnavo.
Strankam vročena bo torej sodba, vendar roki s tem ne bodo tekli.
S tem bo namreč pomembno omogočeno in bomo pripomogli
k postopnemu odpravljanju zastoja pri poslovanju sodišč.
Eno pomembno področje za ljudi je tudi zemljišča knjiga.
Torej, sodišča bodo v teh zadevah lahko odločala, so pa to še vedno
nenujne zadeve. Svojo odločitev lahko pošljejo stranki, vendar roki
ne tečejo. Če pa bo stranka želela, se lahko odpove pravici
do pritožbe in si tako zagotovi pravnomočnost. Enako velja tudi
za vpise v zemljiško knjigo, kjer pa so si stranke že
z vložitvijo predloga zavarovale prednostni vrstni red. Postopki
zaradi insolventnosti so prav tako nenujni postopki in ne tečejo.
Novi postopki se ne bodo začeli, v začetkih postopkih pred epidemijo
pa se bodo lahko nadaljevali, če bo predsednik Vrhovnega sodišča
Republike Slovenije z odredbo tako določil. Torej, novela zakona
daje možnost, da tisti, ki je zamudil rok za opravo kakšnega
procesnega dejanja ali udeležbo na naroku, to lahko stori tudi
po poteku roka in ne bo zaradi tega izgubil pravice. Drugo področje
so upravne zadeve, torej upravni organi bodo lahko vročali sklepe
in odločbe in druge dokumente tudi v nenujnih zadevah. Vročenje
se bo opravilo v hišni predalčnik, poštni predal ali v elektronski
predal, zato da ne bo prišlo do stikov med vročevalcem
in naslovnikom. Ker se torej ureja vročanje v nenujnih zadevah,
v katerih roki ne tečejo, torej, v tem času naslovnik ni dolžan
nemudoma nekaj storiti, lahko pa bo storil in si s tem
omogočil nadaljevanje postopka, na primer, poslal dokaze, ki so
potrebni za izdajo odločbe ali pa bo z odpovedjo pravici
do pritožbe dosegel nastanek dokončnosti in pravnomočnosti.
Omogočene bodo tudi ustne obravnave, vendar bo moral organ
poskrbeti, da ne bo prihajalo do možnosti širjenja virusa okužbe
in tako zavarovati zdravje in življenje udeležencev v postopku.
Po potrditvi v Državnem zboru novele zakona in njegovi objavi
v uradnem listu, bo torej obstajala pravna podlaga, da pravosodni
in upravni organi ter drugi nosilci javne oblasti izvajajo
ustne obravnave, naroke, odločajo in vročajo tudi v nenujnih
zadevah, vendar še vedno pod pogojem, da se zagotovi
nemoteno varno delo za zaposlene in za stranke. Procesni
in materialni roki še vedno ne tečejo. Ti ukrepi pa omogočajo
postopen prehod v nadaljnjo normalno poslovanje ter sočasno
varujejo najšibkejše. Želim si, da bi lepo preživeli pred nami
prihajajoče praznike, predvsem pa, da bi lahko ugotovili, da ukrepi
niso več potrebni in da bi nam bilo zdravje zagotovljeno. Hvala
za pozornost in sem vam na razpolago za vprašanja.
Najlepša hvala za vse povedano. Prvo vprašanje za vas postavlja
novinarka Televizije Slovenija, Andreja Gregorič. Vlada načrtuje
nadzor prek mobilne aplikacije za prostovoljno sledenje okuženih
in njihovih stikov. Na osnovi katere pravne podlage, pravnega
akta lahko to naredi? Je to določilo že v naši zakonodaji
ali namerava vlada takšna določila še vzpostaviti? V okviru katerega
zakona, kako? -Hvala za vaše vprašanje. Torej, sledenje
posameznikom ali skupinam nima pravne podlage, torej vlada tega
še ni vzpostavila, seveda pa sodeluje z ostalimi državami
Evropske unije, ki na tem področju pripravljajo tudi to možnost,
tako da v kolikor bodo zagotovljena vsa varovanja osebnosti posameznikov
na način, kot je to zagotovljeno v ustavi in tudi v samem zakonu
o varstvu osebnih podatkov, in če bo seveda to še potrebno,
se bo vlada, ko se bodo druge države za to odločile, tudi
odločila. -Hvala. Aleksander Brudar, novinar Slovenskih novic piše:
Zanima me, zakaj se sodišča v času epidemije ne poslužujejo
tudi sodobnih komunikacijskih poti, kot so na primer videkonference?
Odvetnik Blaž Kovačič Mlinar je pred dnevi na Twitterju zapisal,
da bi morali vsaj v fazi preiskave široko uporabljati videokonference
in v ta namen novelirati zakon o kazenskem postopku. Ali v zvezi
s tem načrtujete kakšne spremembe? -Da, torej tukaj je vsekakor
prednost vseh pravosodnih organov digitalizacija. V veliki meri so
posamezni organi že digitalizirani in so lahko tudi v tem času veliko
nalog opravili prav s pomočjo tehnologije. Vseeno lahko z veseljem
povem, da se je Ministrstvo za pravosodje v sodelovanju
s sodstvom in pa s Policijo in ostalimi deležniki prizadevalo,
da se tudi zaslišanja v času preiskave, torej v času pripora
izvedejo preko videokonferenc in smo tudi opremili določene
organe s to tehnologijo. Dejansko je bilo testno že izvedeno
na enem sodišču, na enem sodišču pa je bilo resnično izvedeno
zaslišanje, tako da te zadeve že potekajo in nedvomno bomo
ustvarili tudi zakonsko podlago v ZKP-ju. -Hvala lepa. V uredništvu
Slovenske tiskovne agencije pa sprašujejo, ali predlog novele
zakona o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi
in drugimi javnopravnimi zadevami zaradi epidemije novega koronavirusa
odgovarja na pozive nekaterih stanovskih združenj k večji
aktivaciji pravosodnega sistema, na primer v insolvenčnih postopkih?
Prav tako nas zanima, kako bo ob zagonu aktivnosti na sodiščih
poskrbljeno za zaščitne ukrepe, glede na to, da je veliko sodnih
dvoran manjših, sojenja pa so javna? -Hvala torej za ta vprašanja.
S stanovsko odvetniško organizacijo, tako kot vsemi
ostalimi deležniki, smo skupaj pravzaprav pripravili to novelo
zakona, ki smo jo posredovali v Državni zbor. Res, kot sem
povedala, je bila želja, da bi veliko širše morda naslovili to
vprašanje. Moramo se pa zavedati, da so v javnem življenju
še vedno omejitve, ki onemogočajo dostop do sodišč, predvsem pa
onemogočajo dostop do kvalificiranega zastopanja
in pa svetovanja strankam. Zaradi tega gremo postopno,
kot sem že povedala in sproščamo v tistem delu, kjer je seveda to
možno. Glede insolvenc je tudi bilo povedano, da lahko predsednik
Vrhovnega sodišča z odredbo se odloči, da se nadaljujejo
postopki, ki so bili začeti, trenutno pa še velja, da tisti,
ki bi se začeli v času veljavnosti ukrepa, torej zanje pa še te
podlage ni. Glede tega, kako zagotoviti varstvo, kot sem
večkrat povedala; nujno potrebno je zagotoviti varstvo tako
zaposlenih na sodišču, kot tudi strank. Naj povem, da smo ves čas
skrbeli za to, da so sodišča imela vso potrebno opremo in bomo
tudi naprej zagotavljali tako zaščitne maske, rokavice in če bo
potrebno, tudi druge zaprošene potrebe. -Hvala, in še vprašanje
novinarja Radia Ognjišče Alena Salihovića. Ali je že kakšna ocena
o sodnih zaostankih? Ti se bodo precej povečali. In ali že poteka
vročanje sodb? Precej je končanih, spisi so pripravljeni. Ali torej
ne bi bilo smiselno, da se odločbe vročijo, da bi imeli odvetniki
več časa za pripravo, kljub temu, da roki za vlaganje pritožb trenutno
ne tečejo? -Ravno to naslavljamo, kar je bilo vprašanje, da se vročajo
zadeve tudi v nenujnih, kajti sodišča so v tem času,
čeprav niso poslovala s strankami, izrekla oziroma opravila zelo
veliko dela na vseh postopkih, ki so jih imeli v teku in seveda
tam, kjer imajo že zaključen narok, kjer je zaključena glavna
obravnava, lahko tudi vročijo sodbo prav zato, da se lahko
odvetniki in stranke pripravijo, lahko tudi vložijo pritožbo oziroma
ugovor, če se ne bodo strinjali z utemeljitvijo in omogočijo na ta
način, da hitreje pridejo do same pravice. -Novinar Alen Salihović
sprašuje tudi, kako je z razmerami v zaporih? Konec marca se je
poročalo o okužbi v zaporu na Dobu. Je bilo okuženih kaj več
oseb? So se zadeve umirile? -Torej zadeve so se umirile,
imeli smo dejansko dve osebi okuženi, ki sta tudi ozdraveli,
bili sta testirani, tako da so se razmere v zaporih umirile
in verjamem in upam, da bo tako tudi ostalo. -Najlepša hvala za vse
odgovore, nimamo več novinarskih vprašanj. -Hvala tudi vam in srečno.
Hvala lepa gospe ministrici, magistri Kozlovič. Pregled ukrepov
pa zaključujemo s področjem okolja in prostora, kjer so odprta
nekatera vprašanja, povezana s stanjem na odpadnih deponijah,
pa tudi z načrtovanjem novih gradbenih projektov. Minister
magister Vizjak je z nami, po dolgi seji Državnega zbora,
prišel je pravočasno, zato predlagam, da čim bolj
izkoristimo razpoložljivi čas in prosim tudi za vprašanja zanj,
ko bo končal z uvodno predstavitvijo. Prosim, gospod minister.
Spoštovane državljanke in državljani, spoštovani, najprej
bi se vam želel najtopleje zahvaliti za ta pogum in nenazadnje
tudi vztrajnost, da spoštujete ukrepe vlade in da tudi prav
zaradi tega vašega spoštovanja vidimo že lučko na koncu tunela,
vidimo že izhod iz te nezavidljive situacije, s katero se srečujemo
prvič. Na Ministrstvu za okolje in prostor vidimo kot pomemben,
ključen moment izhoda iz tudi gospodarske recesije,
v kateri smo že, v zagonu, čimprejšnjem zagonu pomembnih
investicijskih projektov. Namreč, gradbena zakonodaja
je pisana za čas, ko stvari tečejo normalno, ko je tudi
nekoliko več časa, več premisleka in ko se lahko seveda vsi skupaj
pripravijo na te investicije, gradbena zakonodaja pa ni pisana
za čas, ko je potrebno ukrepati hitro, ko je potrebno zgraditi kaj,
kar je prej lahko čakalo mesece, da ne govorim leta.
Zato na Ministrstvu za okolje in prostor ocenjujemo, da je
potrebno nekatere določbe gradbene zakonodaje zrahljati,
omogočiti torej čimprejšnji zagon investicij, kajti le investicije
oziroma tudi investicije pripomorejo k dvigu gospodarske aktivnosti,
k zaposlenosti, to se pravi, k ohranjanju delovnih mest,
nenazadnje tudi k zaposlovanju novih delavcev in te investicije
bodo znižale načrtovan oziroma napovedan padec gospodarske
rasti in seveda bruto domačega proizvoda. Torej, paket, ki je
v sklopu kriznega zakona, paket gradbene zakonodaje,
omogoča takojšen zagon nekaterih investicij, ki danes
stojijo. Bom povedal samo en primer. Nedavno ste bili soočeni
z ogorčenjem zlasti koroške mladine, ko je zaradi pritožb
nevladne organizacije iz Novega mesta zastal projekt gradnje
tretje razvojne osi. Takšne in podobne primere rešujemo
s tem paketom in želimo, ne samo, da bodo izvedeni
prepotrebni projekti, kar je seveda nujno, temveč tudi zato,
da se bo gospodarstvo zagnalo v najkrajšem možnem času,
zato sem vesel, da lahko danes že predstavim v sklopu popravkov
prvega paketa te rešitve, kajti mislim, da vsak mesec,
ko čakamo z investiranjem in z gradnjo določenih projektov,
je izgubljen mesec in posledično bo prihodkov
in prilivov v državno blagajno manj in posledično bo tudi manj
denarja za vse potrebne podsisteme te družbe, ki morajo
funkcionirati, kot je zdravstvo, šolstvo, kultura in podobno.
Najprej želim predstaviti paket ukrepov za učinkovito gradnjo
objektov. Prvi izmed teh je, da se zahteve za izdajo
gradbenega dovoljenja po integralnem postopku štejejo
za popolne že s predložitvijo ustrezne dokumentacije za gradnjo,
tako imenovane DGD dokumentacije in presojo vplivov na okolje,
ni pa potrebno prilagati, kot sedaj veljavna zakonodaja
veleva, še dokazil o lastništvu nad to infrastrukturo. Namreč,
številni projekti se seveda začenjajo postopno in se v fazi
obravnave vlog pridobiva zemljišče in pred izdajo seveda
gradbenega dovoljenja je potrebno imeti tudi zemljišča. Torej,
s tem omogočamo začetek obravnave vlog za pridobitev
gradbenega dovoljenja še brez posedovanja vseh zemljišč,
kar pa morajo biti seveda na koncu ob izdaji gradbenega
dovoljenja. Drugi člen je zelo pomemben in je povezan z mnenji
mnenjadajalcev v postopku pridobivanja gradbenega dovoljenja
oziroma mnenja oziroma v postopkih umeščanja v prostor.
Mnenja mnenjadajalcev so pogosto nejasna in tudi se nenehno
spreminjajo, zato zahtevamo v tem členu, da mnenja
mnenjadajalcev v postopkih pridobivanja dovoljenj jasno
izražajo stališče, da morajo biti strokovno in pravno utemeljena,
obrazložena in v primeru negativnih mnenj morajo vsebovati
tudi predlog rešitve, predlog, kako se da neka gradnja
in pod katerimi pogoji. S tem želimo zmanjšati ta tako
imenovani ping pong med vlagatelji vlog in državo, ko se nenehno
usklajujejo in dopolnjujejo tako vloge oziroma zahteve za pridobitev
gradbenega dovoljenja, kot tudi ostala dokumentacija.
Tretji člen je povezan s prevlado druge javne koristi nad javno
koristjo ohranjanja narave in javno koristjo ohranjanja dobrega
stanja voda. Namreč, v sedanji zakonodaji imamo zaporedje
dveh postopkov, namreč, najprej se ugotovi, da je določena gradnja
problematična vis-a-vis vpliva na naravo in šele potem se lahko
začne postopek prevlade druge javne koristi, kot je recimo javna
korist pridobivanja obnovljivih virov energije, javna korist
protipoplavne varnosti na primer, da se v tem primeru ta postopek
lahko sproži paralelno, vzporedno in s tem se prihrani
dragocen čas. Torej, ta člen je namenjen, da se lahko dva
postopka izvajata paralelno, ne pa zaporedno in s tem je
lahko investicija bližje, kot po obstoječi zakonodaji.
Nadaljnji člen je namenjen preprečitvi podvajanja. Namreč,
z uveljavitvijo gradbenega zakona v letu 2018 so številni državno
pomembni projekti bili v fazi pridobivanja okoljevarstvenega
soglasja. Za te projekte, ki so v fazi pridobivanja
okoljevarstvenega soglasja, je potrebno seveda najprej izpeljati
ta postopek in šele nato postopek pridobivanja gradbenega dovoljenja.
Za vse te projekte predvidevamo, da avtomatsko preidejo v integralni
postopek za pridobivanje gradbenega dovoljenja, kar pomeni,
da prihranimo ves čas, ki je že bil opravljen v postopku pridobivanja
okoljevarstvenega soglasja in lahko do gradnje pride v bistveno
hitrejšem času. Nadaljnji člen je zelo pomemben in to je člen,
ki je tudi povezan z začetkom gradnje tretje razvojne osi.
To je člen, da se lahko začne graditi na podlagi dokončnega
gradbenega dovoljenja in ni več potrebno počakati na pravnomočnost
le-tega, kot veleva sedanji gradbeni zakon. Rešitev, da je
možno graditi na podlagi dokončnega gradbenega dovoljenja, je bila
že v prejšnji zakonodaji, to se pravi, v zakonu o graditvi
objektov. Iz meni neznanih razlogov je zakonodajalec v letu
2018 povzel odločitev, da je možno graditi zgolj na podlagi
pravnomočnega gradbenega dovoljenja in s tem je dal
pritožnikom v postopkih izredno moč. Namreč, številne gradnje
stojijo zaradi takšnih ali drugačnih pritožb. Pritožbe so lahko tudi
povsem strokovno in sicer neutemeljene in so bolj ali manj
neko izsiljevanje bodisi za neke odškodnine, bodisi za kakršno koli
drugo boniteto. To s tem preprečujemo. Naj omenim še en
projekt, pomemben projekt, tudi stanovanjski projekt
v Ljubljani, ki prav zaradi tega čaka. To je stanovanjsko poslovni
objekt Spektra, kjer je predvidenih približno 220 novih stanovanj,
projekt bi se že začel, če bi ta člen doslej veljal,
tako da z uveljavitvijo tega člena se bo lahko začel maja letošnjega
leta tudi graditi. Nadalje je seveda pomemben člen, ki govori
o zastopanju interesov varstva okolja in ohranjanja narave.
V Sloveniji imamo številne nevladne organizacije, ki imajo
status, da delujejo v javnem interesu in imajo s tem pravico
vstopati v postopke izdajanja dovoljenj. Zdaj, številne nevladne
organizacije ta svoj status ne izkoriščajo in delujejo korektno,
v interesu ohranjanja varstva narave in ohranjanja dobrega
stanja okolja. Nekateri primeri pa so eklatantno v nasprotju s tem.
Torej, ko maloštevilčna nevladna organizacija vloži pritožbo,
izsiljuje investitorja s tako ali drugačno rešitvijo, in s tem
odmika začetek gradnje, s tem odmika gospodarsko aktivnost,
delovna mesta in podobno. En tak primer smo imeli,
spomnite se, ko je bila v gradnji nova tovarna blizu Maribora,
ko je na koncu nevladna organizacija potem popustila
pod pritiski javnosti in je umaknila pritožbo. Takšen primer imamo
sedaj v primeru tudi tretje razvojne osi, tako v okolici
Šoštanja oziroma Velenja, kakor tudi pri Novem mestu
in še kar nekaj takšnih primerov imamo. S tem členom postavljamo
minimalne standarde za to, kdaj lahko nevladna organizacija
vstopa v postopek in tudi blokira postopek. Želimo oziroma s tem
se pridružujemo nekaterim zgledom iz tujine. Namreč,
v Avstriji in na Švedskem morajo imeti nevladne organizacije,
ki vstopajo v postopek, najmanj 100 članov, v Sloveniji glede
na obseg in tudi glede na prakso in gradbeno zakonodajo,
predpisujemo minimalno 50 članov nevladne organizacije, da lahko
vstopi v postopek in seveda izkorišča postopkovne določbe,
kot so vlaganje pritožb, tožb in podobno. To je potrebno,
da se ne izkorišča statusa, da neka nevladna organizacija
deluje v javnem interesu za parcialne interese posameznih
članov. Torej, ocenjujemo, da bomo s temi določbami sledili
mednarodno primerljivim državam, ki imajo visok standard demokracije
na področju vključevanja javnosti in seveda zastopanje interesov
javnosti pride v poštev v tisti fazi postopka, ko je tudi za določen
projekt objavljena javna objava in ko lahko tudi vsi zainteresirani
izrazijo svoje mnenje. Ta člen nikakor ne pomeni, da lahko
nevladne organizacije, ki ne izpolnjujejo teh kriterijev, da ne
sodeluje v okviru postopka s svojimi stališči, s svojimi
mnenji, s svojimi pripombami, na katere je potrebno odgovoriti.
Ta določba zgolj omejuje pridobivanje statusa stranskega
udeleženca v postopku, kar tej nevladni organizaciji daje
tudi pravico blokad tega projekta.
Imamo še dva člena, ki govorita o pravnem varstvu,
in sicer, da se vse tožbe zoper izdana gradbena dovoljenja
obravnavajo prednostno, kot nujne zadeve in da je možno
tožbo vložiti v roku 15 dni in da lahko tožbo vložijo le tiste
nevladne organizacije, ki izpolnjujejo pogoje, kot sem prej
omenil, ključen pogoj je tudi 50, najmanj 50 aktivnih članov takšne
nevladne organizacije. Naj na koncu tega paketa,
ki posega na gradbeno področje, še enkrat izrazim svoje globoko
prepričanje, da so za izhod iz neljube situacije, v kateri smo
se znašli, ne po svoji krivdi, ključna pozitivna sporočila našemu
gospodarstvu, ključno je to, da bodo ljudje videli, da si želimo
zagnati investicije, da želimo s temi investicijami tudi sicer
izboljšati kakovost njihovega bivanja in življenja in da hkrati
s temi investicijami čimprej zaženemo naše ohromljeno
gospodarstvo v teh časih krize. Drug sklop ukrepov oziroma
ki je zaobjet v en sam člen, govori o ravnanju z odpadno
embalažo. V letošnjem letu, tudi pred nastopom epidemije,
ste lahko bili soočeni s kopičenjem te odpadne embalaže na skladiščih
izvajalcev javnih služb, tako imenovanih komunalnih podjetij.
Ta situacija je z nastopom epidemije samo eskalirala,
te odpadne embalaže je več, zaradi najrazličnejših razlogov,
tudi povezanih z epidemijo, ljudje so več doma, več uporabljajo
embalaže, več se te embalaže posledično znajde na skladiščih
izvajalcev javnih služb. Na teh skladiščih se znajde tudi
okužena in neokužena zaščitna oprema, ki jo uporabljajo ljudje,
tudi na podlagi priporočil Ministrstva za okolje se ta zaščitna
oprema znajde v mešanih odpadkih, ki posledično tudi večajo kupe
na skladiščih izvajalcev javnih služb. Torej, vlada predlaga,
da dosedanje stanje preseka, da na račun državnega proračuna
odpelje to embalažo kar se da v luči sortiranja in spoštovanja
čim manjšega onesnaževanja okolja, vendar da pospravimo
ta skladišča, ki so vir lahko tudi novih okužb, nezdravja, prihajajo
poletni meseci, meseci višjih temperatur, kjer bodo pojavi,
neljubi pojavi na teh deponijah lahko samo še bolj skrb vzbujajoči,
tudi v povezavi z epidemijo in tudi v povezavi so potencialni
viri okužb, ne samo za covid, ampak tudi za kakšno drugo
nalezljivo bolezen. Torej, vesel sem, da rešujemo ta problem
preteklih let in hkrati rešujemo tudi s tem problemom problem
nastale odpadne embalaže v času epidemije. Bila je pred tem ideja,
da bi seveda to rešili na plečih teh, ki embalažo dajejo na trg,
vendar zaradi zaostrenih razmer zaradi epidemije tudi v gospodarskih
subjektih in tudi zaradi dodatne kopičene zaščitne opreme na teh
deponijah, to delamo izjemoma interventno v letošnjem letu
na račun državnega proračuna. Seveda pa pripravljamo in bo
do konca leta tudi uveljavljena sistemska rešitev, da se ta odpadna
embalaža ne bo več kopičila na skladiščih komunalnih podjetij.
Torej, spoštovane državljanke in državljani, to sodi v dopolnitev
prvega paketa protikriznih ukrepov, za tretji paket protikriznih ukrepov
pa Ministrstvo za okolje in prostor tudi pripravlja en poseben zakon,
s katerimi bomo definirali pomembne investicije v tej družbi in način,
kako te investicije v praksi tudi čimprej zagnati. Torej,
naš cilj je, da pomagamo drugim resorjem in da pomagamo tudi vsem,
da čim lažje prebrodimo posledice epidemije in da naše gospodarstvo
čimprej zapelje v stare tirnice aktivnosti in da nam tudi posledično
ljudje, ki so ostali brez služb oziroma ki nimajo dela, le-to delo
najdejo in so za njega tudi dostojno plačani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Postavljam vam vprašanje novinarke Alenke Terlep,
Radio Slovenija. Glede na to, da se je vlada odločila, da bo
gradbeništvo z multiplikativnimi učinki pomemben faktor
premagovanja krize, kateri bodo projekti, ki bodo imeli prioriteto
pri umeščanju v prostor in kako? Ali bo med temi prioritetami
ljubljanski obroč in hitra cesta Postojna-Jelšane?
Prioritetni vrstni red projektov je seveda sestavni del tretjega paketa,
lahko pa povem, ker že nastaja, da so kriteriji seveda prvič
multiplikativni učinki takšnega projekta. To se pravi, koliko
in kolikšen delež koristi si od takega projekta lahko obetamo.
Drugi pomemben kriterij je stopnja pripravljenosti projekta.
Projekti, ki so tako imenovano »ready to go«, ki so tik
pred izvedbo, bodo imeli prednost, zaradi tega, ker so tudi učinki
takšnih projektov prej dostopni, tako državljanom kot gospodarstvu.
Tretji ključni kriterij je zaprta finančna konstrukcija oziroma viri
financiranja. V kolikor gre za črpanje evropskih sredstev,
v kolikor gre za črpanje nekih namenskih sredstev, bodisi državnih
skladov oziroma podjetij, kot je Dars, Eles ali Slovenske
železnice, bodo ti projekti gotovo imeli prednost. Omenili ste
dva tudi zelo pomembna projekta, tudi ta dva projekta bosta v okviru
prioritetnega vrstnega reda, je pa seveda od teh kriterijev,
ki sem jih omenil, odvisno, na katerem mestu. -Hvala.
Novinar Gregor Cerar, MMC TV Slovenija, piše: Vlada je
z namenom obvladovanja epidemije novega koronavirusa sprejela odlok
o obveznem razkuževanju večstanovanjskih stavb, ki nalaga
upravnikom, da poskrbijo, da se najmanj dvakrat dnevno
organizira razkuževanje opreme v skupnih prostorih večstanovanjskih
stavb. Cene izvedbe razkuževanja se precej razlikujejo. Za nekatera
gospodinjstva pa pomenijo dodatne mesečne stroške,
ki bremenijo že tako težavno preživljanje epidemije novega
koronavirusa. Zveza potrošnikov Slovenije je že pred časom
opozorila, da je zapovedano razkuževanje splošnih prostorov
stavb ukrep za zagotavljanje javnega zdravja, katerega stroške
mora kriti država. Koliko časa bo po mnenju ministra za okolje
in prostor še veljal omenjeni odlok, ki ga v večini primerov izvajajo
strokovno neusposobljeni izvajalci, v smiselnost njegove izvedbe
pa so podvomili tudi epidemiologi, denimo v. d. direktorja NIJZ
Ivan Eržen, in zakaj vlada še ni zagotovila vsaj delnega kritja
stroškov tega ukrepa oziroma ali jih namerava vsaj v tretjem
svežnju ukrepov za blaženje posledic epidemije novega koronavirusa?
Ja, hvala za vprašanje, vendar vprašanje presega pristojnosti
Ministrstva za okolje in prostor. Mi smo seveda pri tem odloku
in ukrepu sodelovali kot pristojni za stanovanjsko področje, nikakor pa
nismo bili tisti, ki je odločal, ali ta ukrep izvesti in kdaj bomo
ta ukrep tudi odpravili. Zato je zdravstvena stroka
in zato so tudi tisti, to je strokovna skupina, tisti,
ki govorijo, kateri ukrepi kdaj da in kateri ukrepi se postopno
in kdaj opuščajo. Mi smo v okviru tega ukrepa zgolj sodelovali
z idejo, da se lahko stanovalci tudi v tem primeru samoorganizirajo,
nekateri so se, jaz mislim, da razkuževanje večstanovanjskih
stavb ni povsem nič drugače, kot je razkuževanje morebiti
v okviru poslovnih prostorov ali tudi enostanovanjskih stavb
in nekateri so to uspešno naredili, nekateri se pač niso
uspeli dogovoriti in samoorganizirati in so to
zaupali proti plačilu tretjim osebam. To je vse odlok dopuščal
in je prav tudi, da se je to zgodilo. -Naslednje vprašanje
zastavlja novinarka Televizije Slovenija Sara Neubauer.
Dober dan. Torej, govorili ste o interventnem odvozu odpadne
embalaže. Zanima me, kdaj lahko komunalna podjetja pričakujejo
ta odvoz, koliko bo to stalo proračun in pa glede na to,
da gre za sistemsko napako, da družbe za ravnanje z odpadno
embalažo trenutno odvažajo le polovico te embalaže, ki nastane,
kar pomeni, da se bodo kupi tudi po vaši intervenciji večali,
kdaj bo pripravljena sistemska rešitev, glede na to, da so potrebna
neka prehodna obdobja pri tej sistemski rešitvi? Kdaj bo potem
začela veljati in kaj sploh predvideva ta sistemska rešitev?
Torej, problem z odpadno embalažo je nastal proti koncu
lanskega leta, ko je Upravno sodišče razveljavilo okoljevarstvena
dovoljenja, na podlagi katerih so bile te družbe za ravnanje
z odpadno embalažo dolžne odvažati vso odpadno embalažo
iz skladišč. Ko je seveda to Upravno sodišče odpravilo,
so družbe za ravnanje z odpadno embalažo odvažale nekoliko
manj kot polovico te odpadne embalaže in zato se je le-ta začela
kopičiti. Kopiči se seveda tudi posledično v celem tem letu,
do seveda tega trenutka in se bo tudi naprej, v kolikor
ne bi posegli z interventnim ukrepom odvoza. Ta interventni
ukrep odvoza je na tak način zamišljen, da bodo izvajalce odvoza
te odpadne embalaže zagotovili izvajalci javnih služb, to se pravi
komunalna podjetja, kajti stroški odvoza te odpadne embalaže
in predelave oziroma ustreznega ravnanja s to odpadno embalažo,
so odvisni prvič, kje je ta konkretna lokacija, koliko so
stroški prevoza in kakšna je struktura te odpadne embalaže,
kajti tudi to variira od primera do primera, zato bomo sklepali,
kot je bilo že v preteklosti praksa, tripartitne pogodbe,
izvajalci javne službe, potem seveda družbe za ravnanje z odpadno
embalažo in država, s katerimi se bomo dogovorili o ceni za vsako
konkretno lokacijo v državi, ki jih je približno 60. Na ta način
bomo pospravili vso odpadno embalažo, ki je nastala in ki bo
nastajala v času epidemije in tudi v mesecih do sistemske
rešitve. Kot sem povedal, načrtujemo v letošnjem letu sprejem
zakona o varstvu okolja, s katerim bomo zagotovili pravno
podlago, da bodo družbe za ravnanje z odpadno embalažo
prevzemale vso odpadno embalažo na skladiščih in da bomo tudi krog
upravičencev za plačilo embalažnine, ki je sedaj na 15 ton,
znižali proti eni toni, kar pomeni, da bomo krog zavezancev za plačilo
te embalažnine povečali in s tem tudi razbremenili
obstoječe embalerje za plačilo večje embalažnine. Z letom 2023
moramo pa tako ali tako po direktivah Evropske unije
uveljaviti tako imenovano razširjeno odgovornost, ki pa se
bo žal uveljavljala postopno, postopno zaradi tega, ker je
potrebno še celo kopico predpripravljalnih del opraviti.
Torej, če zelo strnem. To, kar je doslej in v času
epidemije, pospravimo na račun proračuna, v vmesnem obdobju
do uveljavitve razširjene odgovornosti povzročiteljev
oziroma teh, ki dajejo embalažo na trg, bomo to zaračunali
oziroma bodo to drojeti zaračunali embalerjem
in to je ta rešitev, ki smo jo tudi prediskutirali z nekaterimi
dejavniki v tej verigi in moram reči, da je to veliko boljša
rešitev, kot ta, ki smo jo podedovali s prihodom
na Ministrstvo, da se dvigne okoljska dajatev za odpadno
embalažo obstoječim embalerjem oziroma tistim, ki dajejo odpadno
embalažo, ker vemo, da so ti danes v času krize izpostavljeni
negativnim učinkom in bi tako breme težko jim pripisali
in obesili. -Pa imate vsaj kakšno približno oceno, koliko bo ta
interventni odvoz stal, na to niste odgovorili? -Seveda.
V zakonu je zelo natančno izračunano, da bo vključno
z 31. majem letos strošek odvoza 7,7 milijona evrov. To se pravi,
vse za nazaj do vključno 31. maja letos. In približno vsak
nadaljnji mesec en milijon evrov. -En milijon evrov do kdaj?
Kdaj bi potem ta sistemska zakonodaja lahko začela veljati?
Na ministrstvu bomo rešitev, to se pravi, zakon pripravili
do polletja, potem je pa zelo odvisno od tega, kako bo parlament,
kako bo šla ta zadeva čez parlament. Jaz računam, da bo
to v jesenskih mesecih. -Kaj pa potem prehodno obdobje?
Kdaj bi potem ta zakonodaja začela veljati, da bi vsi tisti,
ki dajejo recimo več kot eno tono na trg, plačevali embalažnino?
Ker do takrat bo intervencija potekala. -Do uveljavitve tega
zakona, to se pravi, od jeseni naprej. -Ampak najbrž ne bo začelo
to veljati že jeseni s prvim mesecem? Verjetno je potrebno
neko prehodno obdobje. -Najverjetneje bo to začelo veljati
s 1. januarjem prihodnjega leta. -Dobro, najlepša hvala.
Naslednje vprašanje zastavlja novinarka Radia Slovenija Alenka
Terlep. Predvidevam, da se ob pripravi nove prednostne
gradbene zakonodaje še niste utegnili srečati z vsemi izzivi,
pa vseeno. Ste morda že pregledali dokumentacijo gradnje
sporne kanalizacije C0 preko vodovarstvenega območja
Kleče? Narejena je bila tudi notranja revizija, ki je pokazala
nepravilnosti. Kakšen je vaš odnos do te gradnje? -Seveda,
kako ne bi bil seznanjen kot okoljski minister tudi s to
problematiko, to perečo problematiko, ki je pravzaprav
že v dobršnji meri zaključena oziroma izvedena.
Trenutno poteka postopek, predhodni postopek za oceno,
ali ta kanalizacija potrebuje presojo vplivov na okolje in pridobljeno
okoljevarstveno soglasje, glede na tip investicije. Ta postopek
poteka na Arsu, jaz ga zelo težko komentiram, ker smo v fazi samega
postopka in ugotavljanja strokovnih podlag za to, ali je potrebno
izvesti presojo vplivov na okolje ali ne, seveda po odločitvi Arsa
bo investitor vedel, kako naprej, ni pa v pristojnosti Ministrstva,
ne, da podpira, ne, da zavira kakršne koli podobne investicije,
ki so pravzaprav stvar investitorjev. Naša naloga je
zgolj omogočiti normativno okolje, da so postopki učinkoviti,
da so postopki strokovni in da so tudi deležniki v tem
postopku odgovorni do investitorjev. -Hvala lepa, in še vprašanje
novinarjev Slovenske tiskovne agencije. Ali se s spremembami
gradbene zakonodaje rešujejo tudi nekatere dolgo znane sistemske
ovire v postopkih pridobivanj vseh potrebnih dovoljenj
za investicije oziroma gradbene projekte? -Da, prav to je namen
te zakonodaje. Namen te zakonodaje je, da odpravimo tiste probleme,
zaradi katerih stojijo stomilijonske investicije na naših razno raznih
organih te države, ko je investitor prepuščen v nemilost raznim
mnenjedajalcem, ki so med seboj, kot država govorim, neusklajeni,
celo kontradiktorni praviloma. Namreč, nek zavod da nekakšno
mnenje, ne vem, direkcija na drugi strani da drugačno
mnenje, kontra temu mnenju, drugega zavoda iste države.
To je seveda za investitorja nesprejemljivo, kajti ko zaprosi
za dovoljenje, mora imeti občutek, da ima nasproti upravni organ,
ki mu izda dovoljenje ali mu ga pa zavrne, ne pa,
da je prepuščen temu ping pongu med raznoraznimi mnenjedajalci
in posledično projekti ne gredo nikamor. Pogosto imamo tudi zelo
nejasna, neutemeljena mnenja raznih mnenjedajalcev, ki puščajo
investitorja v negotovosti, da sploh ne ve, kako popraviti
dokumentacijo in projekt, da bi prišli naprej do same izvedbe.
Vse te pomanjkljivosti, zaradi katerih mnogi projekti
stojijo zelo, zelo dolgo, odpravljamo. -Hvala za vse povedano,
to je bilo zadnje vprašanje, ki smo ga do tega trenutka
prejeli za vas. -Hvala tudi vam za vprašanja.
Zahvaljujem se ministru za okolje in prostor magistru Vizjaku
in ponovno vsem štirim ministrom za vsa ta konkretna
pojasnila in seveda tudi čestitke zadnjemu ministru za njegovo
odzivnost in operativnost; kjerkoli je volja, tam je tudi pot.
V kolikor pa imate novinarji še kakšno vprašanje zame,
sem vam na voljo. -Hvala lepa. Novinar Ivan Botteri, novinar
revij Gostinec in Slovenian Traveler, sprašuje: Ob nujno
potrebni omejitvi javnega življenja v Sloveniji, včeraj zvečer so
predstavniki industrije srečanj slovenski vladi naslovili
15 dodatnih predlogov ukrepov za ohranitev industrije srečanj.
Mednarodni in regionalni znanstveni dogodki, poslovna
srečanja, sejmi in razstave, mednarodni športni dogodki
ter druge prireditve. Sprašujem vlado, če so omenjeni predlogi
že zajeti v predvidenih ukrepih vlade oziroma kako predstavnik
vlade komentira ta omenjeni nujni poziv vladi? -Torej,
ti dogodki se lahko zgodijo, če bodo odpravljeni nekateri
omejitveni ukrepi vlade. In zato je vse odvisno
od epidemiološke analize, predvsem pa od rezultatov
raziskave, ki ravnokar poteka, o tem nas bo profesor Petrovec
jutri ponovno obvestil, koliko ljudi je bilo testiranih, kakšni so
rezultati in kaj lahko na podlagi tega sklepamo. Ampak kot rečeno,
ključno besedo pri tem bo imela svetovalna skupina Ministrstva
za zdravje, ki bo na podlagi te analize in vseh drugih relevantnih
podatkov se opredelila do morebitnih sprostitvenih ukrepov,
ki naj bi sledili v naslednjih tednih in mesecih. Samo od tega
je odvisna, prvič udeležba na takih dogodkih, kajti brez odprtja mej
je to težko izvedljivo ali pa recimo raje neizvedljivo,
potrebujemo tudi oceno, kdaj in pod kakšnimi pogoji
odpreti letalski promet za to, da bi se taki dogodki lahko
dogajali, ampak ob zavedanju, da so recimo v Münchnu že odpovedali
letošnji Oktoberfest, in da je velika večina sejemskih prireditev
vse tja do konca oktobra že odpovedanih, je treba biti tudi
v Sloveniji realen. Skratka, mi imamo lahko prireditve sami
zase, ampak tudi v tem primeru moramo sprostiti omejitev gibanja,
ki zdaj zadržuje ljudi znotraj matičnih občin. -Hvala. Novinarka
spletnega portala Siol.net Alenka Teran Košir sprašuje
naslednje: Danes je svetovni dan knjige in mnogi v teh dneh zelo
pogrešajo stik s knjigami. Zanima me, ali razmišljate o odprtju
knjižnic in zaščitnih ukrepih, ki bi jih odprtje prineslo?
Knjižničarji se sicer zelo trudijo in iščejo vse mogoče načine,
kako ustreči svojim bralcem, a v večini primerov si je v času
karantene mogoče izposoditi zgolj študijsko gradivo in del
leposlovnega, ki je del šolskega programa, mnogi pa si želijo
tudi drugačne vrste literature, za kratkočasje in spodbudo
in klasičnega obiska knjižnice. -Hvala za to vprašanje, ne le vlada,
predvsem bralci veliko razmišljajo o knjižnicah, ampak tudi
za knjigotržce mislim, da nastopajo svetlejši dnevi. Pričakujem, da bo
relativno kmalu mogoče na ulicah videti prodajo knjig in v tem
primeru verjamem, da se bodo tudi knjižničarji in knjižničarke
ustrezno organizirali, seveda, ob dejstvu, da morajo zaščititi
svoje zaposlene, da se morajo zaščititi obiskovalci knjižnic
in da je dobro, da knjige vendarle, preden jih vzamemo v roke,
odležijo dva ali tri dni za primer, če jih je slučajno imela v rokah
covid pozitivna oseba. -Hvala lepa. Za vas, gospod Kacin,
ima vprašanje tudi novinarka Televizije Slovenija Vesna Zadravec.
Ali bo vlada ukinila medresorsko komisijo za nabavo zaščitne opreme
in zakaj? Je morda predvidena druga oblika nadzora nad ponudniki
zaščitne opreme, in kdo jo bo vršil? -Vem, da so nekateri že
razmišljali o tem, da so to celo predlagali, ampak prav zaradi tega,
da vsakdo prevzame svoj del odgovornosti za nabave zaščitne
opreme, ta medresorska koordinacija pri Ministrstvu
za obrambo deluje še naprej. Ali se morda razmišlja kako drugače,
pa vam bo lahko odgovoril jutri minister, ki je pristojen za Zavod
za blagovne rezerve, to je gospod Počivalšek, ki bo naš gost
na tiskovni konferenci. Eden od gostov. -Hvala lepa,
in še vprašanje, ki ga zastavlja novinar Radia Slovenija Jure Čepin.
Lepo pozdravljeni, moje vprašanje je ravno v povezavi s tem zavodom,
če imate morda že kakšne informacije o tem, ali je bil že
vzpostavljen okrepljen nadzor nad delovanjem v zavodu, kakor je
napovedal minister Počivalšek? Hvala. -Ne, ne razpolagam s temi
informacijami, vem pa, da je novoimenovani vršilec dolžnosti
direktorja Zavoda za blagovne rezerve danes nastopil delo.
Hvala lepa za vse povedano, hvala lepa za vse odgovore,
drugih novinarskih vprašanj nismo več prejeli. -Hvala lepa
za sodelovanje, za vašo pozornost, vsem skupaj želim lepo nadaljevanje
dneva, ponovno se vidimo jutri, ostanite zdravi in vse dobro.
Hvala lepa. -Srečno, na svidenje. -Na svidenje.