Spoštovani gospe in gospodje,
začenjamo našo prvo današnjo redno tiskovno konferenco.
Svetovna zdravstvena organizacija poroča,
da hitrost širjenja virusa po svetu narašča.
Slovenska veleposlaništva po svetu opozarjajo,
da se situacija po državah zaostruje.
Veleposlaništvo v Teheranu poroča o visokem številu žrtev.
Število se povečuje tudi v ZDA, v Južni Ameriki,
dnevno lahko spremljamo posnetke iz Španije in Italije
ter poslušamo novice iz najbližje soseščine tudi na zahodnem Balkanu.
Naša veleposlaništva v Tokiu, Pekingu, New Delhiju,
Teheranu in Kairu danes zjutraj poročajo o novih ukrepih teh držav.
Oni so časovno pred nami.
Strategije držav so osredotočene na omejevanje stikov med ljudmi,
na povečevanje zdravstvenih zmogljivosti
in na pripravo ukrepov za pomoč gospodarstvu
in socialno ogroženim.
S pomočjo veleposlaništev sprejemamo tudi poročila
o nekaterih novih, tudi inovativnih rešitvah drugih držav,
ki jih preučujemo in sočasno spremljamo razvoj naših.
Med evropskimi državami je strožje omejevalne ukrepe včeraj sprejelo
Združeno kraljestvo, pa tudi Nizozemska.
V naši soseščini od včeraj velja ukrep
obvezne 14-dnevne karantene za vse,
ki na Hrvaško prihajajo iz Bele krajine in Dolenjske.
Za prihode iz ostalih delov Slovenije je obvezna samoizolacija.
Številne države pripravljajo nove ukrepe,
ki bodo vplivali tudi na možnost vračanja državljanov v Slovenijo.
Države dosedanje ukrepe tudi že podaljšujejo.
To je relevantno tudi v luči širjenja virusa v regije,
kjer prej ni bil prisoten,
in državljani morda potrebe po vrnitvi še niso čutili.
Zdaj je zato skrajni čas za odločitev o vrnitvi domov.
Evakuacijski leti se polnijo.
Poteka intenzivno usklajevanje na ravni evropskih držav,
članic Evropske unije.
Slovenija na lokacijah, kjer je že bil evakuacijski let,
ne bo več organizirala podobnih letov. Ponavljamo poziv,
da državljani kontaktirajo zunanje ministrstvo.
Medtem pa je Vlada RS na včerajšnji nočni seji
razpravljala o usmeritvah nadaljnjih ukrepov
pri pripravi krovnega zakona, tako imenovanega koronazakona,
ki ga bo pripravila v najkrajšem možnem času
in posredovala v državni zbor.
Predsednik vlade Janez Janša in drugi člani vlade
ter strokovne delovne skupine vam bodo v nadaljevanju
predstavili zastavljene korake in cilje,
zato vabim predsednika vlade, Janeza Janšo, da vam spregovori.
Spoštovani, Vlada RS je včeraj na večerni oziroma jutranji seji
razpravljala in določila smernice
in ukrepe za pripravo zakonskega paketa
oziroma mega zakona,
s katerim želimo v prihodnosti blažiti posledice korona epidemije
tako za državljanke in državljane kot za podjetja in gospodarstvo.
Dovolite, da nekatere najpomembnejše ukrepe iz teh smernic naštejem.
Podrobnejša obrazložitev ukrepov bo sledila kasneje s strani
moje kolegice in kolegov in s strani tistih strokovnjakov,
ki so nam pri pripravi teh ukrepov oziroma smernic pomagali.
Določili smo ukrepe za ohranjanje delovnih mest.
Na prvem mestu bo predvidena oziroma uzakonjena
nova ureditev sofinanciranja nadomestil plač
za delavce na čakanju. Vse prispevke zaposlenih,
ki so na čakanju v obdobju dveh mesecev,
pripravljamo zakon, ki bo za te ukrepe določil veljavnost
od dneva uveljavitve tega zakona do 31. maja tega leta
z možnostjo, če se situacija v tem času ne spremeni,
vlada ta rok po potrebi podaljša.
Skratka, v tem času bo vse prispevke
vseh zaposlenih, ki so na čakanju,
v obe proračunski blagajni, v obe javni blagajni,
se pravi tako v zdravstveno kot v pokojninsko,
prevzela država oziroma proračun,
vse pravice zavarovancev pa bodo ostale in se ohranijo.
Nadomestila za vse bolniške odsotnosti v času epidemije
od prvega dne krije zdravstvena zavarovalnica
in nič več delodajalec.
Zakon bo vzpostavil tudi sistem nagrajevanja zaposlenih
in aktiviranih v kritičnih dejavnostih v času epidemije
preko plačil dodatkov za nevarno delo
in preko plačil za dodatne obremenitve
po odločitvi predstojnikov,
in sicer v razponu od 10 do 200 % osnovne plače.
Določili smo ukrepe za izboljšanje socialnega položaja ljudi,
še posebej tiste kategorije starejših upokojencev
z nizkimi pokojninami, ki so tudi največja tarča te epidemije.
Tako bo status delavcev, ki ne delajo zaradi višje sile,
se pravi zaradi varstva otrok in nezmožnosti prihoda na delo
ter ostalih razlogov, povzročenih z epidemijo,
izenačen s statusom delavcev na čakanju.
Delavcu, ki v času epidemije izgubi službo,
od prvega dne avtomatično pripada nadomestilo za brezposelnost.
V nadaljevanju
bo določeno, da gospodinjstva in posamezniki javnih storitev,
ki se ne izvajajo, v tem času tudi ne plačujemo.
Torej za to ne bo položnic.
Upokojencem z najnižjimi pokojninami
se izplača solidarnostni dodatek zaradi posledic koronavirusa.
Zavedamo se, da je to najbolj ranljiva skupina državljanov,
da so mnogi v tem času sami,
da so skromne dohodke od nizkih pokojnin porabili
za nakup nujne rezerve prehranskih in drugih življenjskih artiklov
in zaradi tega bo tej kategoriji izplačan poseben dodatek.
O višini in kategorijah več v nadaljevanju.
Sprejeta je vrsta usmeritev
za pripravo ukrepov za pomoč samozaposlenim.
Do izredne pomoči bodo upravičeni vsi samozaposleni,
ki bodo s posebno izjavo preko elektronske aplikacije
brez veliko administrativne telovadbe
razglasili prizadetost zaradi krize. Ta izjava bo tudi javno dostopna.
Samozaposleni, ki zaradi epidemije ne morejo opravljati dejavnosti
ali jo opravljajo v bistveno zmanjšanem obsegu,
bodo upravičeni do mesečnega temeljnega dohodka
v višini 70 % minimalne plače.
Prizadetim samozaposlenim se v tem obdobju odpiše prispevke.
Prispevke zanje v tem obdobju za zdravstveno in pokojninsko blagajno
nakazuje država,
pravice zavarovancev in prihodki blagajn pa se ohranjajo.
Višina prispevkov za krizno leto se določi na podlagi
izkazanega dobička po zaključku leta.
Do odmere dohodnine za leto 2020 se odloži plačilo
akontacije dohodnine.
Potem smo sprejeli vrsto ukrepov za ohranitev delovanja podjetij.
Naj naštejem samo nekatere. Več o tem kasneje gospodarski minister.
Vse prispevke za pokojninsko zavarovanje za delo zaposlenih
v gospodarstvu, ki ostanejo na delovnem mestu,
v tem obdobju plačuje država,
pravice zavarovancev in prihodki pa se ohranijo.
Potem so ukrepi za izboljšanje likvidnosti podjetij
in pomoč znanstveno-raziskovalnim projektom za boj z epidemijo.
Z namenom reševanja likvidnosti se vzpostavi garancijska shema,
tako imenovani finančni top,
ki omogoči odkup terjatev do slovenskih podjetij.
Država zagotovi dovolj sredstev preko poroštev
oziroma z dokapitalizacijo za izvedbo tega ukrepa.
Zamrzne se plačilo akontacije davka od dohodkov pravnih oseb
in plačilo davka na dohodek iz dejavnosti za samostojne podjetnike.
Plačilni roki za plačila zasebnim podjetjem, zasebnim dobaviteljem
iz javnih sredstev se skrajšajo na 8 dni.
Del neizkoriščenih sredstev iz Evropskega socialnega sklada
se takoj usmeri v pomoč podjetjem in institucijam,
ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem
pri izdelavi cepiva,
zdravil in zaščitne opreme,
z namenom našega prispevka za obvladovanje posledic koronavirusa.
Potem nekaj ukrepov v smislu znižanja sejnin in plač.
Vse sejnine in druga denarna nadomestila,
ki jih prejemajo člani nadzornih svetov v gospodarskih družbah
v neposredni ali posredni večinski lasti države,
se znižajo za 30 odstotkov.
Znižajo se vse funkcionarske plače na državni ravni za 30 %
za čas trajanja epidemije.
Sodna veja oblasti je zaradi odločitve že pred časom
ustavnega sodišča iz tega zakonskega znižanja izvzeta,
je pa pozvana, da se sama odpove
30 % funkcionarskih plač za čas krize.
Tisti, ki v tej veji oblasti in tudi drugod
delajo tudi v teh razmerah, ker nujni postopki zaradi zaščite
temeljnih človekovih pravic iz ustave morajo potekati,
pa tako ali tako padejo v tisto kategorijo,
kjer bodo ti lahko dodatno nagrajeni.
Sprejeli smo tudi vrsto smernic za izdelavo ukrepov
za pomoč kmetijstvu. Več o tem
ministrica za kmetijstvo v nadaljevanju.
Naj poudarim samo to,
da je samozadostnost pri pridelavi hrane v teh razmerah
in v razmerah, ki lahko nekaj časa trajajo, strateškega pomena,
zato bo vlada naredila vse, da se kmetom in kmetijstvu
v tem času pomaga z enakimi ali sorazmerno enakimi ukrepi
kot ostalemu gospodarstvu.
Tukaj je z naše strani
tudi priporočilo delodajalcem v gospodarstvu,
da uberejo podoben pristop pri nagrajevanju tistih,
ki se s tveganjem in izpostavljanjem nevarnosti
soočajo s posledicami epidemije,
torej da prav tako vzpostavijo model
na podlagi obstoječe zakonodaje in zakonskih rešitev,
ki bodo vsebovani v tem paketu
in bodo veljali predvsem za javni sektor,
vendar tudi za zasebni sektor priporočamo,
da se vzpostavi podoben način nagrajevanja
v razponu od 10 do 200 % za tiste,
ki so izpostavljeni, ki ohranjajo nujno proizvodnjo v tem času,
delajo v kritični infrastrukturi, ki seveda ni vsa državna.
Država in proračun bo v največji možni meri te izdatke povračal,
ko bomo dobili podatke o trenutnem
ali bodočem možnem obsegu teh izplačil.
Vsa ministrstva morajo te ukrepe
in še nekatere druge, ki jih nisem omenil, jih bodo kolegi,
pa nekatere, ki so tehnične narave
in bodo nujen sestavni del tega mega protikorona zakona,
poslati do četrtka do 23. ure vladni službi za zakonodajo
in v petek bo Vlada RS obravnavala osnutek tega mega zakonskega paketa
oziroma mega zakona.
Naj ilustriram temeljno vsebino
teh ukrepov in smernic za pripravo tega mega zakona.
Temeljni namen je,
da zamrznemo obstoječe stanje v Sloveniji na ta način,
da ohranimo ljudi, delovna mesta, gospodarske potenciale,
znanstveno-raziskovalne potenciale, potenciale v znanosti in kulturi
potenciale države in družbe nasploh,
da bo lahko kolikor je mogoče normalno funkcioniralo po tem,
ko bo nevarnost epidemije uspešno premagana.
Veliki napori se vlagajo v svetu v izdelavo cepiva,
v izdelavo in preizkušanje zdravil,
ki vsaj blažijo posledice okužbe s koronavirusom
in napovedi so relativno optimistične.
Vendar je treba do takrat zdržati, ne samo zdržati,
zdržati je treba v potrebni kondiciji,
da bomo kot družba brez večjih težav
lahko še naprej normalno funkcionirali.
Predstavljajte si, da je cela Slovenija na vesoljski ladji.
In potniki na taki vesoljski ladji se za določen čas zamrznejo,
da lahko, ko nekje pristanejo, normalno funkcionirajo.
Ukrepi, ki jih bo predlagala vlada v tem mega zakonskem paketu DZ,
imajo za namen, da normalno stanje kolikor je mogoče zamrznemo
in ohranimo stanje brez večjih socialnih in drugih posledic
za čas trajanja epidemije.
Vlada bo za to zagotovila vsa potrebna finančna sredstva.
Smo del Evropske unije in del evropske monetarne unije.
Evropski finančni okvir se vsak dan širi.
Za ta čas, ki ga ta zakon zajema,
je zagotovljenih sredstev dovolj.
Kako bomo to tehnično financirali, bo okvirno predstavil minister
za finance. Ampak to ni toliko pomembno.
Pomembno je, da bomo za to zagotovili toliko sredstev,
kot bo treba.
Vlada RS je že začela z zbiranjem elementov
za določitev smernic za drugi takšen mega paket.
Veliko predlogov, ki so prišli,
je takšne narave, da zahtevajo mogoče nekaj več dni preučevanja,
in vsi ti predlogi bodo zajeti v naslednjem paketu,
ko bomo dobili zanje ustrezne finančne in druge izračune.
Dejstvo je, da smo dobili v tem času
preko tisoč različnih predlogov
od gospodarstva, sindikatov, različnih združenj,
od posameznikov, znanstveno-raziskovalnih institucij,
univerz in fakultet.
Jaz se vsem tistim, ki so oziroma ki ste te predlogi poslali,
iskreno zahvaljujem.
Na oko ocenjujem, da je v teh smernicah
upoštevanih najmanj 90 % predlogov,
ker jih je velika večina šla v isto smer.
Nekatere, ki terjajo več časa za preučitev,
bo po vsej verjetnosti možno vključiti v naslednji mega paket.
Jaz se zahvaljujem na tem mestu za izjemen trud,
ki so ga v pripravo smernic in zakonskega predloga,
ki praktično že nastaja od včeraj, vložili sodelavci
na posamičnih ministrstvih.
Še posebej se zahvaljujem svetovalni skupini strokovnjakov,
ki jo je vodil dr. Matej Lahovnik.
Z njihovo pomočjo smo razrešili v realnem času na stotine dilem,
ki so se odpirale ob predlogih teh ukrepov.
Z njihovo pomočjo smo lahko preučili tudi marsikaj,
kar se je v isti smeri zgodilo v sosednjih in drugih
evropskih državah in nasploh po svetu.
In ta pomoč je bila dejansko neprecenljiva.
Nikogar ni bilo, ki je bil zaprošen, da bi sodelovanje zavrnil.
Sodelovali so
pa tudi za naprej so sodelovanje ponujali
številni naši rojaki, ki delajo v pomembnih institucijah
po svetu, institucijah finančne, znanstveno-raziskovalne
gospodarske oz. ekonomske narave, in vse te bomo v nadaljevanju
tudi vključili v naše delo.
Danes zvečer bo seja vlade
na drugo temo. Na temo neke prve celovite
ocene ukrepov, tudi drugih, ne samo teh, o katerih sem govoril,
za upočasnitev in zajezitev širjenja epidemije.
V teh dneh, odkar je vlada prisegla,
smo dobili ne še popolnoma celovit,
ampak v pretežni meri celovit pogled na situacijo.
Tudi približno realne ocene razvoja
situacije v zvezi s širjenjem epidemije,
ocene možnosti povečevanja naših zmogljivosti
in vse to vam bomo predstavili
jutri, potem ko se bo vlada podrobneje seznanila
s poročili posameznih ministrstev in drugih pristojnih organov.
Na koncu bi se želel zahvaliti vsem,
ki upoštevajo ukrepe, ki so bili uvedeni.
Najbrž danes ni nikogar, ki spremlja situacijo
po drugih evropskih državah in bi še mislil,
da so ti ukrepi nepotrebni.
Zadnji podatki kažejo, da se v veliki meri upoštevajo.
Res velika hvala vsem. Noben odlok,
noben zakon, nobena prepoved ne more narediti več,
kot lahko naredimo mi sami z upoštevanjem navodil
zdravnikov, stroke, pa tudi z lastno samoiniciativo,
z ukrepanjem
v vse možne smeri s ciljem, da zaščitimo
sebe in zavarujemo druge.
Če bo ravnanje vseh nas
tudi v prihodnje šlo v tako resno
in pravila upoštevajočo smer,
potem marsikaj od teh zaostritev,
ki jih lahko spremljate v nekaterih drugih državah, kjer so reagirali
na krizo vsaj nekaj dni za nami,
v Sloveniji ne bo treba uvajati. Vlada bo ocenila,
kaj od tega, kar je še možno storiti v smislu administrativnih ukrepov
za omejitev gibanja in vseh drugih ukrepov,
je v situaciji, ki se, kar se tiče našega ravnanja,
popravlja, eventualno smiselno narediti.
Že zdaj pa lahko rečem, da se je Slovenija v zadnjih dneh
soočila kot celota, kot državljansko občestvo
s to nevarnostjo epidemije izjemno resno
in če bomo nadaljevali po tej poti, bo tudi končna cena
bistveno nižja od tiste,
ki smo se je vsi bali na začetku. Hvala lepa.
Hvala lepa, predsednik vlade. Z nami je tudi vodja strokovne skupine,
ki je pripravljala iztočnice za zakon, ki se še pripravlja,
dr. Matej Lahovnik, ki vas bo zdaj nagovoril.
Hkrati pa izkoriščam to priložnost, da napovem
popoldansko tiskovno konferenco, na kateri bodo sodelovali
dr. Mojmir Mrak, dr. Janez Šušteršič,
in Dušan Olaj. Odgovarjali bodo tudi na vaša vprašanja,
zato želimo na tej prvi predstavitvi ostati
kolikor toliko na strateški ravni,
o podrobnostih, o izvedbenih dokumentih
se bomo pogovarjali v nadaljevanju.
Zdaj pa vabim vodjo strokovne skupine pred mikrofon.
Dober dan. Kot je bilo že rečeno,
smo oblikovali posvetovalno skupino
za pripravo ukrepov, ki jih bo pripravila
v obliki zakonskih predlogov Vlada RS.
V tej posvetovalni skupini so strokovnjaki
različnih vrednot, prepričanj, pogledov
in ni jih bilo težko prepričati,
da so se vsi odločili za sodelovanje,
predvsem zato, ker so razmere izjemno resne.
Kot smo lahko tudi včeraj videli, se v svetu dogajajo dogodki,
ki jim pred časom ne bi bili priča.
Tako so ameriške zvezne rezerve
uporabile celo primarno emisijo in napovedujejo,
da bodo financirale tudi mala podjetja
neposredno mimo bank,
kar se ni zgodilo niti v zadnji veliki finančni krizi.
Nemški inštitut Ifo je objavil napoved,
v kateri je po optimističnem scenariju
napoved gospodarske rasti za letos za Nemčijo -7 %,
po pesimističnem -20 %. In glede na to, da je Nemčija
naš glavni izvozni trg, od katerega so odvisni
predvsem različni dobavitelji avtomobilski industriji,
ki v tem trenutku stoji, je popolnoma jasno,
da mora Slovenija hitro in odločno ukrepati.
Vse nas je pri teh ukrepih vodilo
načelo, da morajo biti ukrepi hitri
in enostavni. Vprašanje ciljanosti
je bilo v zraku, ampak dejstvo je,
da lahko v tem trenutku ciljamo, kolikor je to sploh mogoče,
včasih tudi smiselno. Nekdo, ki je v težavah
danes, lahko povzroči težave tistemu,
ki je danes še zdravo podjetje, zaradi neplačevanja
oz. plačilne nediscipline. Zato smo poskušali
oblikovati čim bolj celovit nabor ukrepov.
Gre verjetno, po naši oceni, za paket okrog 2 mrd. €
težkih ukrepov za pomoč podjetjem
in prebivalstvu. Gre verjetno za največje gospodarsko posredovanje
v zgodovini slovenske države, ampak enako počnejo
vse druge države po svetu, ki želijo pravočasno
in hitro ukrepati. Ukrepi so sestavljeni
iz več sklopov. Prvi sklop se nanaša
na ukrepe za ohranjanje delovnih mest.
Na tem področju predlagamo zamenjavo obstoječe ureditve
sofinanciranja z drugačnim načinom,
in sicer, kot je bilo že rečeno,
da vse prispevke vseh zaposlenih,
ki so na čakanju, v tem obdobju v obe blagajni
plača proračun, torej država.
Pravice zavarovancev in prihodki blagajn
pa se ohranjajo. Takšen ukrep
takoj razbremeni podjetja brez postopka,
včasih preveč dolgotrajnega, za uveljavljanje sofinanciranja
nadomestila. Država poleg tega dodatno sofinancira
20 % neto nadomestila zaposlenim.
Drugi pogoj, ki se nam zdi bistven,
oz. predlog je, da se odpravi sedanje določilo,
da mora biti na čakanju 30 % zaposlenih.
To se odpravi. Za vse,
ki imajo na čakanju več kot 30 % delavcev,
pa država pokrije celotno nadomestilo,
ki sem ga prej omenil.
To je bistveno povišanje glede na sedanje stanje,
tako z vidika časa, kjer je krajše,
z vidika obsega nadomestil in pomoči pa bistveno višje.
Prav tako se ne plačujejo nadomestila
za bolniške odsotnosti
v času epidemije, ki jih krije ZZZS.
Zelo pomembno je tudi nagrajevanje zaposlenih,
tistih, ki so aktivirani v kritičnih dejavnostih,
zato se seveda variabilni del po odločitvi predstojnikov,
ki morajo v teh razmerah prevzeti odgovornost
in odločiti, kdo so tisti, ki so bolj obremenjeni
zaradi kriznih razmer. Zato se variabilni del povečuje
in bo znašal 100-200 % dodatka na osnovno plačo.
Poleg tega so v drugem sklopu ukrepi za izboljšanje
socialnega položaja ljudi z zmanjšanimi dohodki.
To pomeni, da se status za delavce, ki zaradi višje sile ne delajo,
npr. zaradi varstva otrok, nezmožnosti prihoda na delo,
se izenači s statusom delavcev na čakanju.
Tu zopet skušamo zadevo poenostaviti,
ker so predvsem podjetniki opozarjali,
pa tudi zaposleni, da je sedanja ureditev neživljenjska.
Vsi, ki so v enakem položaju zaradi krize,
morajo biti tudi enako obravnavani.
Delavcu, ki v času epidemije izgubi službo,
od prvega dne avtomatično pripada nadomestilo za brezposelnost.
Ko veljavnost tega ukrepa preneha, se njegove pravice odmeri
po veljavni zakonodaji. Kot že rečeno,
predlagamo tudi, da se ne plačuje tistih javnih storitev,
ki se ne opravljajo. S tem poskušamo oz. predlagamo,
da se takoj razbremeni predvsem mlade družine,
ki imajo otroke v vrtcih in jih zdaj čuvajo sami doma.
Ni nobene logike, da zraven plačujejo tudi to javno storitev,
ki se ne izvaja. Poleg tega imamo ukrepe
za izredno pomoč samozaposlenim.
Gre za skupino, ki je najbolj številčno opozarjala,
da so bili pri ukrepih pogosto prezrti,
tudi v času zadnje krize. S tem mislimo,
da je treba dati jasno sporočilo,
da se bo tudi samozaposlenim pomagalo.
In sicer bo veljalo načelo,
da samozaposlenim, ki ...
Da se prizadetim samozaposlenim v tem obdobju odpiše
prispevke, ampak da te prispevke namesto njih
v blagajni plača država. To poudarjam, ker bi sam odpis pomenil,
da bi ostali brez plačanih prispevkov,
kar bi bilo v času, ko se soočamo z zdravstveno krizo,
in pa tudi na dolgi rok, ko je treba razmišljati o pokojninah,
nesprejemljivo, zato predlagamo, da to breme prevzame država.
Poleg tega imajo samozaposleni,
ki zaradi krize ne morejo opravljati dejavnosti
ali jo opravljajo v bistveno zmanjšanem obsegu,
pravico tudi do mesečnega temeljnega dohodka
v višini 70 % minimalne plače.
Namreč pri samozaposlenih ne gre samo za to,
da se odpišejo in nadomestijo prispevki,
ampak tudi da se v tem času, ko se svet sooča
z največjo gospodarsko krizo po 2. sv. vojni,
tudi zagotovi temeljni dohodek.
Mnogi so namreč ostali povsem brez prihodkov.
Tukaj bi izrecno opozoril,
da pomoč ni samodejna. Poenostavilo se bo, kolikor je mogoče,
ampak samozaposleni mora sam na poenostavljen način
v e-obliki podati izjavo,
da je zaradi krize prizadet.
Želimo namreč preprečiti oz. menimo, da je to potrebno,
da bi prišlo do tega, da bi pomoč prejemali posamezniki,
ki v tej krizi niso prizadeti.
Tukaj je pomembna varovalka. Po zgledu nekaterih drugih držav
se to lahko naknadno preverja in se tudi bo.
Pogoj je tudi, da je ta register javen,
da torej dovolijo javno objavo podatkov,
tako da se v čim večji meri preprečijo zlorabe.
Država se ne postavlja v pozicijo,
ker se ne more, da bi v tem trenutku preverjala
vsako vlogo in naknadno odločala,
ker sta čas in hitrost ukrepov ključna.
Si pa bo pridržala pravico,
da morebitne neresnične izjave, morebitne zlorabe
ali celo, v narekovajih, vojno dobičkarstvo
naknadno tudi sankcionira, če se izkaže,
da je prišlo do neresničnih podatkov ali zavajanja.
V četrtem sklopu so ukrepi za ohranitev delovanja podjetij.
Ta ukrep je zelo pomemben. Predlagamo namreč,
da se za pokojninska zavarovanja za delo zaposlenih,
ki ostanejo na delovnem mestu, da tako prispevek delodajalca
kot delojemalca plača neposredno država.
Pravice zavarovancev in njihovi prihodki se ohranijo.
S tem se v dani situaciji
močno razbremeni tista podjetja,
ki ohranjajo zaposlenost, ki delujejo,
in se ustvari potrebni manevrski prostor tudi za nagrajevanje
zaposlenih, ki so v teh pogojih najbolj obremenjeni.
Ne smemo namreč zanemariti, da nekatere dejavnosti
ne delujejo v zmanjšanem obsegu,
ampak so zaposleni zaradi narave dela celo bolj obremenjeni.
Tukaj bodo tudi podjetja lahko pokazala,
kako v praksi razumejo družbeno odgovornost
in ali bodo zaradi tega, ker še vedno dobro poslujejo,
ta manevrski prostor tudi izkoristila za nagrado
tistih, ki nosijo najtežji del bremena.
Peti sklop so ukrepi za izboljšanje likvidnosti podjetij.
Vse države, ki v tem trenutku pospešeno sprejemajo pakete,
se zavedajo, da prvi paket ni tudi zadnji.
Že v naslednjih tednih bo sledil
najverjetneje drugi paket, ki bo imel
zelo velik poudarek na izboljševanju likvidnosti podjetij.
S tem se zelo mudi, kajti plačilna disciplina
se bo tudi po izkušnjah iz zadnje krize slabšala,
s tem pa bi lahko prišlo do verižne nelikvidnosti
v slovenskem gospodarstvu, kot smo lahko videli tudi v zadnji krizi.
Zato predlagamo s tem namenom, da se vzpostavi garancijska shema,
t. i. finančni top, in da se omogoči odkup terjatev
do slovenskih podjetij. To pomeni,
da podjetje, ki danes posluje, ki ima terjatev
in je ne bo dobilo poplačane v primernem roku,
ima možnost prodaje te terjatve določeni instituciji,
ki jo bomo v nadaljevanju opredelili.
Možnosti je več, iskala se bo tista, ki bo najbolj učinkovita.
Gre pa za, kot sem dejal, preprečevanje verižne nelikvidnosti.
Poleg tega se bodo v drugi fazi dodatno vključili
poroštvena shema in ukrepi, ki se nanašajo na SID banko.
Zamrzne se tudi akontacija davka za ...
Zamrzne se uveljavljanje pogodbenih kazni pri izvajanju dobav
in storitev po pogodbah z javnim sektorjem.
To je predlog in seveda tudi plačilni roki
za plačila zasebnim dobaviteljem iz javnih sredstev se skrajšajo.
V našem predlogu je to osem dni.
Nazadnje, nikakor pa ne najmanj, ampak verjetno tudi po izkušnjah
naše delovne skupine najbolj pomembno,
ker so bili v njej tudi predstavniki
podjetnikov g. Olaj, g. Jure Knez
in ga. Ema Pogačar. Opozorili so,
da tisto, kar potrebujejo, so ukrepi za vzpostavitev
varnega dela v podjetjih,
zaščitna oprema, smernice. V zadnjih dneh je bilo veliko narejeno.
To je ključno. Ekonomija mora čim prej spet delovati.
Zadnja kriza, ki smo jo imeli pred 10 leti
in je Slovenijo zelo prizadela, je bila predvsem strukturno pogojena.
Tokrat se ves svet sooča tako s krizo na strani ponudbe
kot na strani povpraševanja. Nekateri ne morejo proizvajati,
večina potrošnikov ne more kupovati
in opravljati storitev. To pomeni,
da v danem trenutku denar ne kroži,
da gospodarstva in države stojijo,
in vsi se zavedamo, da to lahko traja nekaj časa,
ne more pa trajati dolgo in je treba čim prej zagotoviti
pogoje za varno delo v obstoječih razmerah. Hvala.
Podpredsednik vlade, Minister za gospodarski razvoj
in tehnologijo Zdravko Počivalšek
bo poskušal te splošne usmeritve
konkretizirati na čim bolj razumljiv način.
Prosim, podpredsednik.
Pozdravljeni. Epidemije koronavirusa
še ni konec, zagotovo pa vem,
da je ne smemo podcenjevati.
Nihče ne more predvideti vplivov in obsega,
ki ga bo epidemija imela na našo državo,
na gospodarstvo, na vsakogar od nas kot posameznika.
Seveda pa je na nas kot vladi,
da zagotovimo ukrepe, ki bodo državljanom
in gospodarstvu omogočili, da te izredno težke čase
čim lažje premostimo oz. prebrodimo.
V prvi vrsti delamo vse, kot vidite, da zajezimo širitev
in obvarujemo človeška življenja
ter preprečimo posledice, ki bi jih epidemija imela
na gospodarstvo, socialne sisteme in pa na javno življenje.
Vsi skupaj smo na neki način naredili vse,
da zagotovimo celovite in predvsem učinkovite ukrepe
za pomoč celotnemu gospodarstvu.
Pri tem vidimo vse zaposlene in vsa podjetja.
Na nikogar nismo in tudi ne bomo pozabili.
Skoraj milijardi evrov pomoči, ki smo jih v prvem koraku
namenili s strani Slovenske izvozne družbe, SID banke,
Slovenskega podjetniškega sklada
in pa Slovenskega regionalnega razvojnega sklada iz Ribnice,
smo dodali nov paket ukrepov, v katere smo zajeli
vse oblike zaposlenih, tudi najbolj ranljive.
Če ponovim čisto na kratko nekaj, kar sta povedala
že predsednik vlade in vodja strokovne skupine,
smo prizadetim samozaposlenim, teh je 100 000,
v tem obdobju omogočili odpis prispevkov,
ki jih bo zanje nakazovala država.
To obdobje je v prvi fazi dva meseca.
Samozaposleni, ki zaradi krize ne morejo opravljati dejavnosti,
pa bodo prejeli tudi mesečni temeljni dohodek v višini
70 % neto minimalne plače.
Vse prispevke vseh zaposlenih, ki so doma na čakanju,
bo v tem obdobju pokrila država.
Za zaposlene, ki v tem obdobju delajo, bo država podjetjem
dodatno namenila 20 % neto nadomestila.
Moramo vedeti, da mnogi namreč hodijo v službo, na delovna mesta,
kjer tvegajo, da se okužijo.
Zavedamo se, da je njihove napore in dejanja treba nagraditi.
Že ves čas pa je naš cilj, da ohranimo delovna mesta
in zagotovimo likvidnost podjetij.
Ne sme se nam zgoditi, da bi tako kot po prvi krizi
prišlo do tega, da bi kakšno podjetje propadlo,
pa ga lahko s takimi ukrepi rešimo.
Temu smo dodali še celovite socialne ukrepe na tem področju
in pa, pomembno je še enkrat poudariti,
ukrepe za zagotavljanje likvidnosti, s katerimi bomo omogočili
in usposobili DUTB, Slabo banko, da bo lahko odkupovala
terjatve podjetij.
Razumem težke razmere v panogah in težko mi je spremljati usode
naših podjetij in njihovih ljudi.
Zahvaljujem se vsem podjetnikom, ki se trudijo,
da vzdržujejo proizvodnjo v teh težkih časih
s tem, da skrbijo za varnost vseh zaposlenih.
Našemu gospodarstvu lahko zdaj in tudi v prihodnje
najbolj pomagamo s tem, da jih vsi skupaj podpremo
na način, da kupujemo domače.
In ko bo epidemije enkrat konec, se spomnimo na to,
da so počitnice doma najlepše, da je domača hrana najbolj varna
in da so delovna mesta v domačem lokalnem okolju najboljše jamstvo
za naš skupni standard.
Jaz kot minister in vsi moji kolegi, predsednik vlade, nismo ljudje,
ki bi dajali prazne obljube. Zagotavljam pa vam,
da bomo kot država, vlada, naredili vse,
da se bodo ljudje ob koncu epidemije lahko vrnili
na svoja delovna mesta, da bo naše gospodarstvo
takrat tudi na novo spet lahko zadihalo s polnimi pljuči.
V to verjamem in temu cilju bomo tudi v nadaljevanju sledili
s svojimi ukrepi. Najlepša hvala.
Hvala lepa, podpredsednik vlade. Na oder pa vabim
drugo podpredsednico vlade, Ministrico za kmetijstvo, gozdarstvo
in prehrano, dr. Aleksandro Pivec. Prosim.
Spoštovani, glede na to, da se je kriza oz. ukrepi,
ki jih izvajamo za zajezitev širjenja virusa korona,
dotaknila vseh resorjev in da je resor,
ki zagotavlja nemoteno preskrbo s prehranskimi izdelki in živili
v teh trenutkih še posebej pomemben
in se tega zavedajo prav vsi državljani in državljanke Slovenije,
s posebno pozornostjo na Ministrstvu za kmetijstvo,
gozdarstvo in prehrano spremljamo stanje
pri čim bolj nemoteni dobavi kmetijskih pridelkov
in živil na trgu in prav tako spremljamo vse morebitne
motnje ali pa tveganja,
ki bi se v zdajšnjem ali pa v prihodnjem času lahko dogodile
na trgu s kmetijskimi in živilskimi izdelki
in s tem na kakršenkoli način zmotili pridelavo
ali pa vplivali na spremenjene razmere na trgu.
Prav zaradi tega smo že pripravili prvi zakon
z interventnimi ukrepi za blažitev teh posledic
in za uravnavanje razmerij na kmetijskih trgih.
Tokrat pripravljamo ukrepe, s katerimi želimo seveda
čim bolj omiliti posledice vseh tistih ukrepov,
ki so že v izvedbi.
Kot takšne zato v interventni zakon predlagamo naslednje ukrepe.
Finančno pomoč zaradi covida-19,
s tem predlogom želimo nosilcem in članom kmetijskih gospodarstev,
ki so zboleli za boleznijo covid-19,
za čas trajanja bolezni dodeliti finančno pomoč
zaradi nezmožnosti za delo,
in sicer v višini 80 % minimalne plače.
Naslednji ukrep je ukrep odpisa prispevkov.
S tem ukrepom želimo zavarovancem, ki so zboleli za boleznijo covid-19
in imajo ustrezno zdravniško potrdilo,
odpisati prispevek in tako odpisani prispevek
seveda šteti kot plačani.
Tretji ukrep je pravica do odloga plačila prispevkov,
s katerim želimo nosilcem ali članom kmetijskega gospodarstva,
ki opravljajo osnovno kmetijsko oz. osnovno gozdarsko dejavnost
ali dopolnilno dejavnost na kmetiji
ali katerokoli drugo kmetijsko dejavnost
in so iz tega naslova vključeni v sistem socialnih zavarovanj,
biti upravičeni do odloga plačila prispevkov.
Predlog zakona določa tudi možnost odloga plačila prispevkov
za nosilce oz. člane kmetijskega gospodarstva.
Neporavnane prispevke bodo morali upravičenci poravnati
v prihodnjih dveh letih.
Potem želimo z naslednjim ukrepom zagotoviti finančno podporo
nosilcem kmetijskih gospodarstev zaradi izpada prihodka,
in sicer v primerih, če zaradi posledic epidemije
pride do izpada dohodka kot posledice padca cen,
nezmožnosti prodaje zalog in nezmožnosti plačila terjatev,
ki jih nosilec kmetijskega gospodarstva
ali dopolnilne dejavnosti na kmetiji ni sposoben plačati,
se mu zagotovi nadomestilo za nastalo škodo v obliki pavšala
glede na hektar zemljišč oz. GVŽ.
Oprostitev plačila dohodnine za podpore, ki se izplačujejo
kot plačilo lastnega dela upravičencev
iz naslova ukrepov skupne kmetijske politike.
S tem predlagamo, da se oprosti dohodnine za investicijsko podporo
v obliki dela, ki se nanaša na sofinanciranje
lastnega dela upravičencev iz ukrepa skupne kmetijske politike.
Prav tako želimo predlagati odkup kmetijskih pridelkov in živil.
Predvsem za pravne osebe, ki opravljajo dejavnost
ponudbe kmetijskih pridelkov.
S tem jih želimo seveda zavezati k večjemu odstotku ponudbe
v Sloveniji pridelanih in predelanih kmetijskih pridelkov
znotraj svoje ponudbe.
Prav tako želimo dvigniti odstotek, ki ga naročajo javni zavodi
glede na zdajšnje predpise, ki jih določa Zakon o javnem naročanju,
na vsaj 50 % živil, pridelanih ali predelanih s strani
slovenskih pridelovalcev.
Glede povračila nepredvidenih nujnih nastalih stroškov
živilsko-predelovalne industrije želimo nosilcem dejavnosti
na področju živilske dejavnosti dati možnost do povračila
nepričakovanih stroškov, nastalih pri njihovem poslovanju,
ki se nanašajo predvsem na nabavo zaščitne opreme,
višje stroške logistike in nadomeščanja delovne sile.
Predlagamo še nekaj ukrepov na področju ribištva.
Izplačilo nadomestila ribičem in gojiteljem školjk
zaradi nezmožnosti prodaje bodisi na domačem ali tujih trgih.
Pri tem želimo predvsem, da se za 40 % znižajo pristojbine,
ki jih ribiči plačujejo v ribiških pristaniščih.
Prav tako predlagamo oprostitev vodnega povračila gojiteljem školjk
in vodnih organizmov, ki imajo podeljeno vodno pravico
za gojenje vodnih organizmov, in sicer za leto 2020
to plačilo znižati v višini 40 % celotne vrednosti.
Želela bi poudariti še dva ukrepa, ki ju pripravljamo znotraj
Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano
in se pomembno nanašajo na prejemnike sredstev
iz naslova razpisov skupne kmetijske politike.
Vzpostavili bomo pogoje za večji delež predplačil,
torej do 70 % izplačila avansa za vse tiste,
ki so uspešno kandidirali na različnih razpisih,
bodisi iz naslova programa razvoja podeželja
ali drugih programov skupne evropske politike.
Prav tako želimo vzpostaviti možnost ugodnega kreditiranja
v sodelovanju z ribniškim skladom
za potrebe investicij v osnovna sredstva
in za potrebe nabave repromateriala za prihodnjo sezono.
Ob tem dovolite, da izrazim tudi svojo osebno zahvalo
in zahvalo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano
vsem tistim pridelovalcem in delavcem,
zaposlenim v živilsko-predelovalni industriji,
ki v tem težkem času nemoteno opravljajo svoje delo
in s tem seveda pomembno prispevajo k temu,
da smo državljanke in državljani Slovenije v teh časih
prehransko varni in imamo zagotovljen nemoten dostop
do vseh živilskih in prehranskih izdelkov.
Nazadnje dovolite, da podam še nekaj pojasnil
glede uvedbe solidarnostnega dodatka za upokojence.
Ta dodatek je predviden za vse upokojence, ki prejemajo
pokojnino, nižjo od 700 €.
Solidarnostni dodatek se bo izplačal v enkratnem znesku,
predvidoma 15. 4., in se ne bo zavedel med osebne prihodke
posameznika na način, ki bi kakorkoli vplival
na upravičenost do ostalih socialnih pomoči
in pomoči na domu.
Višina izplačila bo odvisna od zneska pokojnine,
ki ga upokojenec prejema, in sicer:
upokojenci s pokojnino do 500 € bodo prejeli solidarnostni dodatek
v višini 300 €.
upokojenci s pokojnino med 500 in 600 €
bodo prejeli dodatek v višini 230 €
in upokojenci s pokojnino med 600 in 700 €
bodo prejeli solidarnostni dodatek v višini 130 €.
Tukaj želim poudariti, da smo pri pripravi tega ukrepa
sodelovali z različnimi nevladnimi organizacijami,
predvsem pa ga uskladili z Zvezo društev upokojencev Slovenije.
Hvala.
Hvala lepa, podpredsednica.
Veliko smo slišali tudi o solidarnosti in vzajemnosti.
Naj povem, da bomo danes po tem načelu
z letalom slovenske vojske v Prago prepeljali šest državljanov Češke
in iz Prage nazaj pripeljali državljane Slovenije in Hrvaške.
Na drugi strani pa smo do tega trenutka slišali ogromno o tem,
kaj vse bo storila slovenska država.
Ampak tudi marsikdo drug lahko kaj stori, prispeva, donira.
V najkrajšem možnem času bomo odprli poseben transakcijski račun
za zbiranje take humanitarne pomoči.
O tem vas bomo tudi obvestili na eni od naših naslednjih
tiskovnih konferenc. Zdaj pa vabim Ministra za finance,
magistra Andreja Širclja,
da spregovori o konkretnih finančnih ukrepih.
Vsi ti ukrepi bodo mogoči takrat, ko nam bo DZ s sprejetjem zakona
dal mandat, da jih tudi udejanjimo.
Prosim, magister Šircelj.
Spoštovani, danes smo soočeni
z nedoločljivo ravnijo krize.
Kamorkoli pogledamo, se življenje umirja.
Tako na gospodarskem področju kot pri ljudeh.
Finančni ukrepi so narejeni tako,
da gospodarsko življenje in življenje ljudi ne bo zamrlo.
Verjamemo, da je najučinkovitejši način
spodbude življenja in gospodarstva tako,
da bodo ljudje deležni finančnih spodbud,
da bodo podjetja deležna finančnih spodbud,
in te finančne intervencije
bodo osredotočene na sto tisoče ljudi,
na tisoče samostojnih podjetnikov, na tisoče gospodarstvenikov,
kmetov, vseh tistih, ki dejansko ustvarjajo dodano vrednost,
ter vseh tistih, ki so v tej krizi najbolj prizadeti.
Viri za to, da bomo to storili, obstajajo.
Ti viri so realni in zanesljivi.
Izhajajo iz evropskih skladov, ECB-ja
in tudi iz domačih skladov.
Država bo dala poroštva tudi za to,
da bodo poslovne banke spodbujene za razumevanje gospodarstva
ter ljudi in da jim bodo pomagale
pri odplačilih posojil, pri kreditih.
Zato bodo banke dobile poroštvo,
delno ali v celoti, tudi za njihovo večjo varnost.
Evropska centralna banka namenja Sloveniji,
preko poslovnih bank, seveda, 2,5 milijarde.
Posebni skladi oz. mehanizmi ESM 1,1 milijarde,
ECC-mehanizmi 376 milijonov.
Sredstva iz kohezijskih skladov bomo preusmerili
na tista področja, kjer so trenutno najbolj potrebna.
Predvsem na zdravstveno in socialno področje.
To je dejansko možno.
Z Mednarodnim denarnim skladom smo v dogovoru,
da nam preko posebnega sklada omogoči dodatna poroštva.
Prav tako s Svetovno banko.
Z drugimi besedami, realni viri obstajajo in so zagotovljeni.
Zagotovljeni za to, da ne ogrozimo gospodarstva,
ki je že sedaj ogroženo s strani epidemije koronavirusa,
in da zagotovimo ustrezno raven življenja ljudi.
Poleg tega je seveda pomembno,
da finančni sistem ostane stabilen,
stabilen v tem smislu,
da se ne bo nič bistvenega zgodilo.
Fiskalni svet je vladi omogočil,
da prekorači fiskalno pravilo
in zato je mogoče zagotoviti sredstva
za gospodarsko okrevanje in za socialna področja.
Poroštva bomo dajali preko SID banke.
Poroštva bomo dajali seveda tudi preko posebnih skladov.
Gospodarstvu bomo zagotovili odkup terjatev,
kot je bilo že omenjeno.
Ustvarili bomo tako imenovano borzo terjatev.
S tega zornega kota dejansko ni nobenih težav.
Lahko vam zagotavljam stabilnost finančnega sistema.
Zato mi je, če na koncu povem, na nek način žal,
da nekateri samostojni podjetniki, podjetja,
dejansko prenehajo s poslovanjem.
Žal mi je tudi zaradi tega, ker morda niso verjeli,
da bomo zanje poskrbeli.
Žal mi je tudi zaradi tega, ker niso verjeli v to,
da bodo dobili finančno pomoč.
Prvi dan smo morali poskrbeti za življenje in zdravje ljudi.
Prišel je drugi in tretji dan.
Sedaj skrbimo za gospodarstvo in prebivalstvo.
Seveda z namenom, da to gospodarstvo ne zamre
in da, ko kriza mine, ko epidemija mine,
postane boljše, bolj konkurenčno
in ustvarja večjo dodano vrednost v Evropi
in na svetovnih trgih.
Hvala lepa.
Hvala lepa vsem članom vlade
in vodji strokovne skupine.
Dogovorjeni smo, da bomo odgovorili na nekaj vprašanj.
Več kot uro že traja ta predstavitev,
zato vas prosim, da vprašanja strnete,
in predlagam, da se vprašanja zastavi predsedniku vlade,
podpredsedniku vlade in ministru za finance.
Prosim za prvo vprašanje. Vabim PV za govorniški oder.
Lepo pozdravljeni. Vprašanje postavljava novinarka TV SLO
Sabina Zonta in novinar Kanala A in POP TV Miha Orešnik.
Najprej vprašanje za g. Janšo, in sicer:
Pravite, da boste danes ocenjevali ukrepe.
Ali morda preigravate možnost predloga za uvedbo izrednih razmer?
Kako je z omejitvijo gibanja na občine?
Ali že obstaja nova časovnica glede zaprtja šol in vrtcev?
Hvala.
Glede omejitev gibanja na občine ni še nobene omejitve.
Kot že rečeno, bo vlada danes zvečer prvič
temeljito proučila vsa poročila
pristojnih organov. Doslej smo to delali preko nujnih sej
kriznega štaba, kjer smo reševali samo najnujnejše probleme.
In po tej oceni se bomo odločali za nadaljnje ukrepe.
To je opcija, ki so jo sprejele druge države.
V Sloveniji bo potrebna, če bomo ugotovili,
da ta način omejitve gibanja, ki je v veljavi doslej,
pušča na preveč mestih. Ampak kot že rečeno,
po informacijah, ki jih imam, se v zadnjih dveh dneh stanje popravlja.
Govorim pa napol na pamet,
ker smo se zadnjih 24 ur intenzivno ukvarjali s pripravo ukrepov,
o katerih smo prej govorili.
Tudi kar se tiče vprašanja podaljšanja sedanjega stanja v šolstvu,
se pravi zaprtja šol, vrtcev,
je v tem trenutku nemogoče napovedati karkoli.
Me pa zelo veseli, da so slovenski šolniki
uspeli v bistveno krajšem času, kot se je to pričakovalo nasploh,
vzpostaviti učenje na daljavo.
Da se število učencev in dijakov, zajetih v te programe, veča,
in da se bo na ta način dalo rešiti veliko časa.
Da bo bistveno manj izgubljenega, kot smo se bali na začetku.
Še glede izrednih razmer.
Kar se tiče ostalih omejitvenih ukrepov,
vključno z vzpostavitvijo nekega novega pravnega okvira.
Najprej naj povem, da je to odločitev državnega zbora.
Vlada izrednih razmer ne razglasi.
Mi tega nismo predlagali.
Zaenkrat skušamo delovati na podlagi zakona,
ki določa načine boja proti epidemiji oziroma nalezljivim boleznim.
Je pa seveda v javnosti živahna razprava med ustavnimi pravniki,
ali bo treba ta okvir razširiti.
Če bo vlada to ocenila, bo predlagala DZ odločitev,
odločitev pa je na ravni DZ.
Vsi tisti, ki podrobneje poznate ureditev v slovenski ustavi, veste,
da izredno stanje v Sloveniji po ustavi ne more biti takšno,
kot ga lahko spremljate v nekaterih drugih državah,
ker ustava posebej varuje nekatere temeljne človekove pravice
in svoboščine, ki se jih ne da ukiniti niti v primeru izrednega stanja.
Dovolite mi, ko sem že pri mikrofonu,
da omenim še en ukrep, ki bo uzakonjen
na podlagi tega, kar smo dali v smernice. To pa je
ukrep s področja javnih naročil.
Zakon o javnih naročilih zaradi vseh teh omejitev predstavlja
določeno oviro za hitro ravnanje,
tako da je predlagano, da se menja vrednosti za uporabo
Zakona o javnem naročanju
pri evidenčnih naročilih,
ko gre za blago in storitve, iz 20 000 na 40 000 evrov.
Ko gre za gradbene storitve pa iz 40 000 na 80 000 evrov.
Občinam oz. njenim ožjim delom se naloži samostojno izvajanje
javnih naročil. Hvala lepa.
Še kolega ima vprašanje za vas.
Lep pozdrav še z moje strani. Miha Orešnik, Kanal A, POP TV.
Vprašanj je ogromno. Poskušali smo jih združevati v tematske sklope.
Morda je to vprašanje za vas, g. predsednik, in za g. Širclja.
Skupna ocenjena vrednost ukrepov iz tega paketa je torej 2 milijardi.
Kar se tiče financiranja, smo nekaj že izvedeli.
Ali se ob vsem tem, kar je bilo že našteto,
država namerava dodatno zadolževati? Kje in pod kakšnimi pogoji?
In pa kako je s pripravo rebalansa proračuna,
o čemer smo že govorili v zadnjih tednih?
Morda zraven sodi še to, kdaj bi ti ukrepi začeli veljati?
Kako je s skrajševanjem ustavnih rokov,
o čemer ste nekako že poizvedovali v zadnjih dneh?
Hvala.
Kar se tiče zadnjega vprašanja, je pravna stroka reagirala hitro.
V nekaj urah sem dobil veliko odgovorov, ki gredo v isto smer.
Roke za objavo in uveljavitev zakona
je v primeru zakonov, ki predstavljajo krizno upravljanje
ali so finančne narave,
možno skrajšati. Je pa to stvar
podrobnejše določitve in ureditve med pravnimi službami
državnega zbora in verjetno tudi Urada predsednika RS.
V kratkem bo tudi sestanek predsednikov različnih vej oblasti
oz. predsednika republike, DZ, državnega sveta in PV,
kjer bomo, če bodo ti problemi ostali,
skušali te orehe streti. Je pa popolnoma jasno,
ne toliko za zakone, ki so se že uveljavili,
in tudi za ta megapaket,
da lahko te ukrepe začnemo realizirati
šele od dne, ko bo zakon začel veljati.
V skupnem interesu nas vseh je,
da se to zgodi in mislim, da bo tukaj
zmagal razum v okviru danih pravnih možnosti,
ki so po mojem mnenju v redu.
Kar se tiče rebalansa proračuna,
tega v tej situaciji ne pripravljamo.
Za spopad z epidemijo
se sproti določa
poseben okvir, ki ne spada v obstoječa fiskalna pravila
in omejitve, ki jih vsebujejo evropske regulacije.
Tudi ECB in EK širi to, sproti ste o tem obveščeni.
To ni uradna informacija, je pa moj poskus napovedi,
ta okvir se bo še širil v prihodnosti
in zaradi tega v tem trenutku skrbi o tem,
da ne bi bilo na voljo dovolj tekočih sredstev, ni.
Ministrstvo za finance, kot je prej povedal minister,
dela na tehničnih izvedbah, da se ta sredstva zagotovijo.
Je bilo še kakšno vprašanje? Našteli ste veliko tega,
ampak stvari, ki so takšne narave, da lahko kakšen teden počakajo,
dejansko čakajo, ker vlada dela 24 ur na dan.
Rešujemo stvari, za katere nikoli še niste slišali
in verjetno nikoli ne boste.
Prosim?
Hvala. Za g. Širclja naslednje vprašanje.
Kakšni bodo učinki ukrepov na državni proračun?
Pravite, da se vse skupaj še preračunava
in da je to ločeno. Imate morda že kakšne ocene?
Ena številka je bila danes tu že povedana.
To je bila ocena strokovne skupine,
ki jo je povedal dr. Lahovnik.
Mi stalno preračunavamo
finančne učinke. Ti bodo znani,
ko bodo zakoni pripravljeni.
To je, kot je bilo napovedano,
do četrtka zvečer oz. ponoči.
V tem okviru dejansko lahko govorimo o finančnih učinkih.
Tukaj bi rad povedal tudi to,
da se proračun sproti prilagaja
zahtevam gospodarstva in prebivalstva.
Na prvem mestu je seveda zdravje ljudi
in seveda to, da gospodarstvo na zamre,
da se ga ohranja, da deluje čim bolj.
Glede zadolževanja. Seveda,
ministrstvo oz. vlada ima
obseg zadolževanja določen na letni ravni.
V okviru tega obsega se bomo tudi zadolžili.
To je bilo določeno že pred epidemijo koronavirusa.
To zadolževanje je glede na relativno dobre finančne pogoje danes
na evropskih in svetovnih tržiščih možno
in se dejansko tudi splača.
Predvsem zaradi tega, da zamenjujemo pretekle
kredite z novimi, boljšimi obrestnimi merami
in boljšimi pogoji.
Zaradi teh ukrepov se
na finančnem področju ne bo zgodilo nič nenavadnega,
nič izjemnega. Finančni sistem je stabilen.
Tam, kjer se morda nekoliko ohladi, recimo na plačilih,
bomo ustrezno ukrepali,
tudi z odkupom terjatev. Seveda želimo finančni sistem ...
Zagotoviti, da bo finančni sistem tudi vnaprej stabilen in varen.
Hvala. -Hvala. Še eno vprašanje
za ministra za gospodarstvo, g. Počivalška glede zaščitne opreme.
Slovenija je dobila pošiljko 125 200 mask. Za kakšne maske gre?
Od kod so? Koliko smo zanje plačali?
Koliko jih še potrebujemo? Kakšno je povpraševanje?
Kdaj dobimo maske, primerne za zdravstveno osebje?
Veliko vprašanj je, kaj je z zaščitno opremo, ki je obtičala v Nemčiji.
Podjetja ponujajo prevoz, svoje zveze v tujini.
Ali te stvari potekajo prek vašega ministrstva? Hvala.
Hvala za vprašanje.
Obstoječa vlada je našemu ministrstvu naložila,
da centralno nabavljamo zaščitna sredstva.
Situacija na tem področju je zaradi logističnih problemov težka,
vendar moram poudariti, da pristojna ministrstva,
dobavitelji opreme, tudi naša konzularna predstavništva
delajo na tem, da naročene količine zaščitnih sredstev dobimo.
Vprašanje o 125 000 maskah. Gre za kirurške maske,
ki smo jih iz zadnje nabave
dostavili v centralno skladišče CZ.
Nobene maske niso nikjer obtičale.
Ministrstvo in blagovne rezerve niso predplačevale naročil,
ampak zaščitna sredstva plačujemo samo po dobavi.
Omenjenih mask dobavitelji preprosto niso dobavili.
V tem tednu ocenjujemo
težave pri dobavi zaradi logistike.
Z naročili, ki smo jih zagotovili,
se zadeva izboljšuje.
Naročenih imamo dovolj mask, da bomo poleg zdr. osebja
v Sloveniji zaščitna sredstva lahko ponudili tudi ostalim v gospodarstvu.
Vmes so se začele proizvodnje na domačem terenu.
Imamo kar nekaj podjetij,
ki so zagotovila standarde, potrebne za zaščitno opremo.
Tako bomo vedno večje količine zaščitnih sredstev
dobavljali tudi od domačih proizvajalcev.
Tu bi omenil še eno pomembno zadevo.
Po naši oceni smo naročili, v dogovoru z Ministrstvom za zdravje,
dovolj veliko število respiratorjev
za potrebe naših bolnic.
Ti respiratorji prihajajo. Verjamem, da jih bomo pravočasno
dobili, da bomo zadovoljili vse potrebe našega zdr. sistema.
Upam, da jih ne bo treba uporabiti.
G. Počivalšek, hvala. Postavila bi vam podvprašanje
glede respiratorjev. Če morda vi veste,
koliko jih imamo in koliko jih je na poti?
Hvala.
Spoštovani. Vlada bo danes imela redno sejo,
na prejšnji se je ukvarjala samo s krovnim zakonom.
Na tej seji bomo obravnavali stanje zaščitne in druge opreme
in o vsem tem vas bomo obvestili na jutrišnji tiskovni konferenci.
Bi morda lahko potem jaz zastavil eno vprašanje?
Veliko smo jih dobili glede t. i. kriznega dodatka za ranljive skupine.
Tudi za upokojence. Lahko tu kaj več podrobnosti?
Kdo bo do tega upravičen? Bodo to enkratni zneski?
Torej nekaj več podrobnosti.
In pa kaj bo s socialnimi transferji?
Se tu kaj korenito spreminja ali ostaja enako kot doslej? Hvala.
Spoštovani, mislim, da je bilo nekaj odgovorov že danih.
Danes popoldne, ob 17. uri bodo člani strokovne skupine
odgovorili še na nekatera vprašanja. Tako o finančnih okvirih
kot tudi o konkretni implementaciji v gospodarstvu.
Zdaj bo na vaše zastavljeno vprašanje odgovorila še
ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano,
potem pa bomo našo tiskovno konferenco zaključili.
Gospa ministrica, izvolite.
Hvala za vprašanje. Morda odgovor glede
najbolj ranljive, občutljive in ogrožene kategorije prebivalstva.
To so prav gotovo upokojenci, upokojenci z nizkimi prihodki.
V naš solidarnostni dodatek zajamemo tri kategorije izplačil.
Upokojencem, ki prejemajo pokojnino, nižjo od 700 evrov.
In sicer upokojenci s pokojnino do 500 evrov prejmejo 300 evrov,
upokojenci s pokojnino od 500 do 600 evrov prejmejo 230 evrov pomoči,
tisti od 600 do 700 evrov pa 130 evrov.
Moram poudariti, najbrž se tega zavedamo vsi,
da gre za starejšo populacijo ljudi, ki so pod temi omejitvami in ukrepi,
ki se izvajajo za zamejitev širjenja virusa,
mnogi so ostali sami na svojih domovih,
nakupili večje količine hrane,
tudi večje količine zdravil za preventivo.
Seveda so zaradi tega imeli večje finančne izdatke.
Zato tudi odločitev na nivoju vlade,
da se jim ta dodatek izplača.
Kot že rečeno, bo dodatek izplačan tistim,
ki prejemajo najnižje pokojnine.
Imela bi še eno vprašanje. Kaj bo s tistimi s. p.-jevci,
ki so nevede, da vlada pripravlja te ukrepe,
že zaprli svoje s. p.-je?
Ali bodo morali to plačati ... -Na ta vprašanja vam bomo ...
Na vsa ta vprašanja vam bomo odgovarjali v prihodnje.
Takoj, ko se bodo posamezni ukrepi oblikovali.
Takoj, ko bomo imeli konkretne predloge rešitev,
se pravi besedilo posameznih delov zakona,
vas bomo s tem sproti seznanjali.
Zdaj pa bi po skoraj uri in pol tiskovne konference
ta prvi krog končali.
Ponovno vas vabim k ogledu popoldne ob 17. uri,
ko bodo naši gostje trije člani strokovne skupine,
ki je pripravljala izhodišča in rešitve,
ki jih moramo pripraviti v zakonu.
Hvala lepa za pozornost in nasvidenje popoldne.
Nasvidenje. -Nasvidenje.