Spoštovani predstavniki medijev, lepo pozdravljeni v press centru
vlade, in pa tisti, ki nas spremljate na daljavo.
V tem tednu je bil znova izveden popis maloprodajnih cen
prehranskih proizvodov med posameznimi trgovci
v Sloveniji. Rezultati so bili včeraj objavljeni, razkrivajo pa
znižanje povprečne vrednosti najcenejše osnovne košarice
petnajstih osnovnih živil za dobrih deset odstotkov in znižanje
povprečne vrednosti najcenejše razširjene košarice 28 osnovnih
živil za pet odstotkov. Popis cen je eden od ukrepov
za blažitev prehranske draginje, ki poteka od septembra lani,
zato želimo danes predstaviti pregled in oceno spremljanja cen
v vsem tem obdobju. Na novinarski konferenci danes
bosta to predstavili državna sekretarka na ministrstvu
za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano gospa Eva Knez
in generalna direktorica Direktorata za hrano in ribištvo
Ana Le Marechal. Najprej pa k besedi vabim državno
sekretarko, prosim.
Lepo pozdravljeni. Vlada se je v lanskem letu intenzivno lotila
blaženja draginje z namenom pomoči socialno najšibkejšim.
Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je v okviru
te prioritetne aktivnosti vlade pripravilo več ukrepov,
ki so prav tako pomembno prispevali k omilitvi draginje,
državljani pa so lahko ukrepe občutili tudi na področju prehrane.
Eden izmed ukrepov je bil tudi vzpostavitev spremljanja
in primerjanja cen prehranskih proizvodov. Od septembra lani
objavljamo popise cen pri šestih trgovcih v Sloveniji. Ukrep se je
izkazal za učinkovitega, z njim smo dosegli zastavljen cilj,
da v težkih časih potrošniku pomagamo z zamejitvijo oziroma
celo znižanjem cen tistih prehranskih proizvodov,
ki so za njega najbolj pomembni in so del vsakodnevnega
osnovnega prehranjevanja. Danes vam bomo predstavili
rezultate projekta spremljanja in primerjave maloprodajnih cen,
porekla in kakovosti živil znotraj košarice petnajstih osnovnih
skupin živil. Dejstvo je, da se je inflacija v Sloveniji proti koncu
tega leta umirila in je veliko nižja kot v letu 2022. Po podatkih
statističnega urada je bila splošna inflacija v letu 2022 10,3 odstotke,
v prvih enajstih mesecih letošnjega leta pa je znašala 4,7 odstotka.
Umirjanje inflacije je vidno tudi pri cenah hrane, kjer je
v prvih enajstih mesecih znašala zgolj štiri odstotke,
kar je občutno manj kot v lanskem letu,
ko smo beležili 18,9-odstotno inflacijo na hrani. Rast cen hrane
je tako k skupni inflaciji v prvih enajstih mesecih
letošnjega leta prispevala 0,7 odstotne točke, medtem ko je
v lanskem letu prispevala 2,9-odstotne točke. Na umirjanje
rasti cen hrane so nedvomno vplivali pravočasni in odločni
ukrepi Vlade Republike Slovenije, medtem ko smo na našem
ministrstvu s fizičnim popisom živil košaric želeli ponuditi
vse potrebne informacije za spremljanje gibanja cen
in potrošniku omogočiti enostavno nakupno izbiro.
Glavni namen vzpostavitve fizičnega popisa je dosežen,
saj smo s fizičnim popisom živil najranljivejšim skupinam
prebivalstva omogočili dostop do živil, nujno potrebnih
za preživetje. Danes z zadovoljstvom ugotavljamo,
da smo z rednim spremljanjem in primerjavo najcenejših živil
v košaricah pri trgovcih dosegli, da so tudi sami s skrbnostjo
vedno ponudili eno živilo znotraj popisane skupine živil,
ki je bilo celo cenovno zelo ugodno in dostopno najranljivejšim skupinam
potrošnikov. S tem ukrepom smo brez prisilne zamrznitve cen
pripomogli k zagotavljanju nizkih cen za izbrana živila
znotraj košaric in tako zagotovili ohranjanje kupne moči predvsem
najbolj ranljivih skupin prebivalstva. Če na hitro povzamem,
se je povprečna vrednost najcenejših osnovnih košaric
za petnajst skupin živil od začetka spremljanja,
torej od septembra 2022 do danes, več kot prepolovila, kar pomeni,
da je projekt izpolnil naša pričakovanja. Ker je ukrep
spremljanja košarice osnovnih živil dosegel svoj namen, je Vlada
Republike Slovenije sprejela odločitev, da bomo nadaljevali
s fizičnim spremljanjem cen petnajstih osnovnih skupin živil
tudi v letu 2024. Same popise bomo tokrat izmenično izvajali
na celotnem ozemlju Republike Slovenije. Verjamemo, da bomo
v sodelovanju s trgovci ta ukrep še naprej uspešno izvajali
in tako skupaj poskrbeli, da bodo izdelki iz košarice na voljo
in dostopni najranljivejšim skupinam. Hvala za pozornost.
Hvala lepa državni sekretarki, k besedi pa vabim generalno
direktorico Direktorata za hrano, gospo Ano Le Marechal. Prosim.
Lepo pozdravljeni, hvala tudi za vabilo. Torej danes vam bom
predstavila ukrepe, ki jih je država naredila
na področju spremljanja cen hrane in seveda ukrepe za naprej.
Če še enkrat na kratko povzamem, inflacija cen hrane v letu 2022
je bila, letna inflacija na splošno je znašala 10,3 odstotke,
cene hrane so se pa v letu '22 zvišale za 18,9 odstotkov
in k letni inflaciji je to prispevalo 2,9 odstotne točke. Na ministrstvu
smo redno spremljali in tudi sodelovali s statistiko,
da smo te podatke pridobivali in ugotavljali, da se je tudi v prvih
enajstih mesecih, od januarja do novembra 2023 pač inflacija
v Sloveniji ... Trenutno znaša 4,7 odstotkov, cene hrane so se pa
v tem času zvišale za štiri odstotke. Torej v enajstih mesecih so
cene hrane prispevale k inflaciji 0,7 odstotne točke. Iz tega lahko
izhajamo, da so se cene seveda na področju hrane umirile
v letu 2023. Tu smo pripravili še en pregled, ker je pač samo podatek
za enajst mesecev, od januarja do novembra, smo še želeli
primerjavo, 12-mesečno primerjavo od novembra do novembra 2023
napram lanski inflaciji. Torej že v tem obdobju vidimo,
da se zadeve umirjajo, da je bila inflacija na splošno 4,9 odstotkov
od novembra 2022 do novembra 2023, na hrani pa 5,8 odstotkov,
v enajstih mesecih je pa zdaj celo padla na en odstotek.
Torej nedvomno... Kaj je vplivalo seveda na znižanje inflacije
na hrani? Nedvomno verjamemo, da je tukaj splet različnih ukrepov,
tudi vladni ukrepi so prispevali k temu znižanju, umiritvi stanja
na področju cen hrane, različni ukrepi, ki jih je vlada sprejemala,
tako regulacija cen elektrike in plina, regulacija cen naftnih
derivatov, znižanja DDV-ja na nekatere energente in tudi
drugi ukrepi, ki smo jih sprejeli na področju prehrane,
so na daljši rok sigurno prispevali k umiritvi razmer. Drugi dejavnik,
ki je tudi prispeval na nek način k umiritvi, so pa razmere
na evropskem trgu, ki so se tudi umirile in v prehranski verigi
na nek način stanje umirile, kar vpliva tudi na dvig oziroma
na cene hrane.
Želeli bi na kratko mogoče tudi predstaviti napoved,
Umarjevo jesensko napoved, ki je tudi nakazovala na umiritev
in še napoveduje tudi za leto 2024, da bo inflacija dosegla,
se znižala približno na tri odstotke in v letu 2025
celo na dva odstotka. In glede na prejšnje podatke ocenjujemo,
da se ta trend dogaja in se bo verjetno tudi ta jesenska napoved
uresničila. Zdaj pa, če na kratko mogoče povzamem enega od ukrepov,
ki ga je naše ministrstvo izvajalo skupaj z vladno ekipo. Torej ukrep
spremljanja fizičnega popisa pri trgovcih je bil sprejet zaradi
različnih namenov. Skratka, eden od namenov je bil seveda ta,
da ponudimo potrošniku vse potrebne informacije
o maloprodajnih cenah določenih izbranih kmetijskih pridelkov,
ki smo jih spremljali. Na začetku smo se odločili, da bomo spremljali
samo petnajst osnovnih skupin živil in popisovalci bodo popisovali
oziroma so popisovali vse tiste izdelke, ki so bili znotraj
te skupine na voljo pri trgovcih. Načeloma so popisali približno
vsakih štirinajst dni, približno 500 izdelkov je bilo
popisanih. In znotraj teh izdelkov so vedno izbrali najcenejši izdelek,
ki je pa padel v najcenejšo košarico in je predstavljal tudi to analizo,
ki smo jo predstavljali na vsakih štirinajst dni.
Torej s tem smo mi vseeno dosegli, da najranljivejšim skupinam ponudimo
po neki dostopni, nizki ceni izdelke znotraj te skupine in s tem tudi
ohranjamo tem skupinam njihovo kupno moč. Seveda pa so bili
vsi ostali podatki na voljo potrošniku in je lahko primerjal
gibanje cen tudi drugih izdelkov, ki pa mogoče niso bili najcenejši,
ampak so bili popisani. Na kratko, da povzamem, na ministrstvu smo
izvedli dva postopka. Prvi popis je trajal od septembra 2022
do marca 2023, bilo je izvedenih petnajst fizičnih popisov,
pri šestih trgovcih smo izvajali popise. Trgovci so bili Spar, Tuš,
Mercator, Hofer, Lidl in Eurospin. Vsak popis je zajemal približno
dva obiska vsakega trgovca. Popise smo izvajali v osrednji regiji,
torej v ljubljanski regiji in popisovali smo petnajst
osnovnih skupin živil, pet dodatnih skupin živil in devet skupin živil,
ki pa so predstavljale sadje in zelenjavo, ampak v analizo
košaric je bilo vključenih samo petnajst osnovnih skupin živil,
in to najcenejša živila znotraj teh skupin. V okviru prvega popisa
smo izvedli tudi tri spremljanja osnovnih živil v Italiji, Avstriji
in na Hrvaškem. Ker je bil ukrep seveda uspešen in je obrodil
določene sadove, smo izvedli še drug popis, ki je trajal
od junija 2023 do decembra 2023. Ta popis smo še razširili
z razširjeno košarico, poleg 15 osnovnih skupin živil smo popisovali
tudi razširjeno košarico, ki je vsebovala znotraj tega
28 skupin živil.
Če na kratko povzamem rezultate zadnjega popisa,
ki se je izvedel dne 4. 12. 2023, ugotavljamo, da je košarica
najcenejših živil pri vseh trgovcih, torej povprečna cena znaša
20,43 evrov, na začetku je znašala 49,90 evrov in se je osnovna
košarica s tem znižala za približno 69, 59 odstotkov. Se opravičujem.
V okviru drugega popisa se nam je zdelo zelo pomembno,
da priložimo vsakič tudi tabelo, ki predstavlja torej za vsakega
trgovca, kateri izdelki so bili v najcenejši košarici, torej tisti,
ki so res bili najcenejši in tukaj vidimo tabelo zadnjega popisa.
Vse, kar je obarvano, pomeni, da so to izdelki, ki so najcenejši.
Tukaj imamo ime izdelka in potrošnik si lahko to tabelo
tudi pogleda, pripravi seznam in točno te izdelke poišče,
ker trenutno ti izdelki še niso pri trgovcih označeni kot najcenejši.
Kar se nam je zdelo tudi zelo pomembno, je, da spremljamo
torej poreklo teh izdelkov v najcenejši košarici,
ampak poleg tega smo mi spremljali tudi poreklo vseh živil,
ki smo jih popisovali. Mogoče, če zdaj predstavim samo rezultate
porekla glede ponudbe v najcenejši košarici. Ugotavljamo,
da ima največ izdelkov slovenskega porekla trgovec Tuš, ponuja kar
deset izdelkov, to govorimo zdaj o tej ponudbi najcenejših izdelkov,
Mercator in Lidl ponujata osem izdelkov slovenskega porekla,
Eurospin, Hofer in Spar pa ponujajo zgolj sedem izdelkov.
Zanimivo se nam je zdelo tudi narediti primerjavo, kaj se dogaja
s ponudbo glede slovenskega porekla od samega začetka izvajanja popisa
do danes, kjer smo pregledovali poreklo in ponudbo vseh popisanih
izdelkov, torej vseh teh 500 izdelkov, ki se jih je popisovalo,
in ne opažamo neke razlike v ponudbi, da bi zaradi tega
spremljanja bilo manj ponudbe slovenskega porekla pri omenjenih
trgovcih. Naredili smo tudi primerjavo, vezano na inflacijo,
glede učinkovitosti našega fizičnega popisa, torej gledali smo
inflacijo od obdobja, ko se je začel popis, popis v trgovinah,
torej septembra 2022, do zadnjega popisa, ta 4. 12. še ni vključen,
ampak predzadnjega popisa. V tem obdobju se je inflacija
na hrani dvignila za 9,2 odstotka, naša košarica, tu govorimo
o najcenejših izdelkih, pa je padla za 54,4 odstotkov.
Primerjavo smo naredili tudi, kaj se je dogajalo z izdelki v sami košarici
od samega začetka popisa do konca in ugotavljamo, da je veliko
izdelkov znotraj tega nabora petnajstih živil padlo od samega
začetka. Torej največ je bilo na kruhu, tudi govejem
in svinjskem mesu oziroma vseh vrstah mesa, testenine,
jabolka in sončnično olje so tudi precej padli, jajca
in sladkor so pa malenkost narasli.
Naše ugotovitve glede tega projekta
so, da smo z rezultati fizičnega popisa upravičili izvajanje
tega ukrepa, saj smo dosegli namen, ki je bil glavni namen, da ponudimo
torej nabor izdelkov po zelo ugodni ceni za najranljivejše skupine,
istočasno smo pa ponudili tudi informacijo vsem ostalim
za nabor vseh izdelkov, ki smo jih popisovali.
Bi pa tudi rada poudarila, da so tudi trgovci intenzivno
sodelovali pri projektu z nami in tudi oni so prevzeli
to odgovornost, da jim je bila zadeva toliko pomembna,
da znotraj skupine ponudijo vedno tudi en izdelek,
ki je cenovno dosti bolj ugoden, saj so se te košarice tudi primerjale
med trgovci in je bilo s tega vidika za trgovce to tudi zelo pomembno.
Zdaj pa nadaljnji ukrepi za naprej. Torej na vladi smo se odločili,
da bomo s popisom v letu 2024 nadaljevali, ne bomo nadaljevali
z razširjeno košarico, nadaljevali bomo s petnajstimi skupinami živil,
torej z osnovno košarico. Izvajalo se bo na enak način
kot do sedaj, torej na štirinajst dni pri šestih trgovcih. Pomembno se
nam je zdelo, da mogoče tudi lokacijsko spremenimo te popise,
da se ne osredotočimo zgolj na osrednjo Slovenijo, ampak popise
izmenično izvajamo po različnih krajih v Sloveniji, torej enkrat bo
popis v osrednji Sloveniji, enkrat bo na Štajerskem,
na primer v Mariboru in bomo izmenično izmenjevali te popise,
da bomo tudi pogledali, kaj se dogaja drugje.
Mogoče še par besed glede drugega projekta, ki je zelo pomemben
za vlado in tudi naše ministrstvo. Mi smo sprejeli skupaj v sodelovanju
z ministrstvom za gospodarstvo odredbo o obveznem rednem
pošiljanju podatkov o cenah kmetijskih pridelkov oziroma živil.
Začeli smo s tem spremljanjem z mesecem julijem, prva poročanja
so bila v avgustu. Zavezanci so dolžni poročati vsak mesec
petnajsti delovni dan agenciji. Imamo približno 160 zavezancev,
ki izdajajo mesečno približno 200 poročil. Trenutno so vsi ti
podatki v agregatnem stanju. Z izvajalcem, ki bo naredil
podrobno analizo, bo te podatke
zbral in uradno analizo oziroma uradne podatke
te analize bomo lahko predstavili v februarju 2024,
potem se bodo pa delale mesečne analize na podlagi zbranih podatkov,
ki se bodo ažurirali s skupnimi zbranimi podatki. Hvala za vašo
pozornost. -Hvala lepa tudi gospe generalni direktorici.
Zdaj pa so na vrsti vprašanja novinarjev, tako da mogoče
k besedi vabim, če je kakšno vprašanje.
Ja, glede košarice. Mene zanima, mislim, da ste imeli to spletno
stran, na kateri so lahko državljani potem spremljali te košarice.
Ali imate kakšne podatke, kako je bilo z obiskanostjo
te strani? -Ja, spletna stran, primerjalnik, ki smo ga vzpostavili,
je bil še vključen, smo imeli še dnevno spremljanje,
torej imeli smo dve zadevi, ki smo ju spremljali. Podatke
o samem popisu smo objavljali in tudi dnevno spremljanje.
Približno 120.000 obiskovalcev je bilo v tem obdobju, odkar smo
primerjalnik vzpostavili. Imamo, mislim, da okoli 3000, 4000 prijav,
prijavljenih registriranih uporabnikov, drugače pa smo tudi
naredili anketo o uporabnosti teh podatkov in fizični popis je bolj
koristen, zato ker se popisujeta tudi Hofer in Lidl, kar pa v dnevnem
popisu, kjer popisujemo samo spletne podatke, s spletnih strani,
pa popisujemo samo te ponudnike, torej Tuš, Spar, Mercator
in še Jager, ja. Torej Hofer in Lidl sta izključena iz tega,
tako da je ta informacija o fizičnih popisih bolj koristna za naše
uporabnike. -Se pravi, v tem letu in pol je približno
120.000 ljudi prišlo na to spletno stran, če prav razumem.
Ja. -Obiskov ali ljudi? To ne morete čisto določiti,
ker niso vsi registrirani, če sem prav razumela. -Ne,
niso vsi, obiskov. -Zdaj, ti strokovnjaki,
se pravi agrarni ekonomisti in tako naprej, so nekoliko
kritični oziroma ne vedo točno, čemu je bil namenjen ta ukrep
te košarice in pravijo, da prav zaradi tega drastičnega padca cene
za 50 odstotkov, pravite, da je šlo bolj kot ne za nek marketing,
se pravi, tista trgovina, ki je imela najcenejšo košarico,
je lahko rekla, mi smo najcenejši in na ta način tudi mogoče
malce zavajala kupce. -Tu bi želela jaz izpostaviti,
sigurno so trgovci to izkoristili sebi v prid, ampak kot smo že
povedali, tudi državna sekretarka in jaz v svoji predstavitvi,
mi smo želeli doseči to, da trgovci ponudijo petnajst izdelkov
po nizki ceni znotraj ponudbe vseh teh izdelkov, ki jih imajo.
To smo dosegli. Je pa res, da pač trgovci potem to znajo
tudi v svoj prid ... Mogoče nismo pravilno znali komunicirati,
da gre tu res za nabor najcenejših izdelkov in samo petnajst v vsaki
trgovini, torej vse skupaj 90 najcenejših izdelkov na popis,
drugače smo pa popisovali vseh 500 izdelkov in pri tistih
izdelkih ... Cene so se normalno gibale. Je pa bil ukrep namenjen
temu, da se ne poslužujemo ukrepa po Zakonu o kontroli cen,
kjer bi pa zamrznili cene, kar so pa naredile druge države,
ki pa ima lahko dosti večji vpliv na celotno verigo in temu smo se
želeli izogniti. -Teh petnajst izdelkov ste tudi kaj preverjali,
kako je z založenostjo, da niso spet trgovci samo nekje, bom rekel,
nastavili? Če grem zdaj recimo jaz v kakšno bližnjo trgovino,
tukaj bom dobil vseh teh petnajst izdelkov, ki jih navajate?
Tega ne moremo zagotoviti, da boste dobili teh petnajst
izdelkov, zato ker je pač trgovec za to zadolžen. Mi smo takšna
opažanja prejemali s strani terena, da so potem police
pri tistem izdelku prazne. Lahko, da je pač to trenutno.
S tem namenom smo tudi vključili tržni inšpektorat,
ki je izvedel skupaj z našimi popisi inšpekcijo. Rezultatov nadzora
še nimamo, bomo tudi to predstavili, ko bomo imeli.
Pozvali smo trgovce, da poskušajo ponuditi te izdelke,
ki so najcenejši, tudi v obdobju do naslednjega popisa.
Sami so rekli, da se trudijo, vendar da zaradi tega,
ker gre za tako nizko ceno, včasih tudi zalog ne morejo
vedno zagotoviti in da so vedno polne police. Ampak načeloma se
trgovci trudijo tudi v to smer. -Inflacija, hvala bogu, se umirja,
tudi na hrani. Zakaj potem pravzaprav nadaljevanje tega
projekta in še, koliko ste dali v zadnjih letih? Mislim,
da je bil ta zadnji popis nekih 70.000. Kako bo zdaj z novim
razpisom, ker bo spet nekoliko ožji nadzor, če prav razumem?
V prvem obdobju smo dali oziroma za oba popisa smo dali
približno 133.000 evrov, drugi popis je bil vreden
74.000 evrov, to je z DDV-jem, je pa bil toliko širši,
zato ker smo imeli razširjeno košarico, tudi 28 skupin živil
smo popisovali, v prvem obdobju je pa bila vrednost popisa okoli
50.000 evrov z DDV-jem, torej skupaj 133.000 evrov
za celotno obdobje, leto pa dva meseca.
In za naprej že imate razpis? -Za naprej pripravljamo zdaj
projektno nalogo, bo objavljen razpis. Ker bo vrednost
večja od 40.000, bo tudi objavljen na spletnih straneh,
tako da se lahko javijo ponudniki, ki so pripravljeni to izvajati.
Naša ocenjena vrednost je, zato ker bomo imeli tudi vzdrževanje
spletne strani, mi rabimo enega izvajalca, ki bo oboje delal,
za celo leto tudi približno okoli take vrednosti 120-, 130.000 evrov.
V redu. -Hvala lepa. Morda še kakšno vprašanje?
Jaz bi mogoče. Aha, ja, Danica Jovanovič, Kanal A.
Mogoče bi samo še dodala, če razpolagate s podatki,
koliko bi v bistvu gospodinjstva lahko prihranila, če bi zdaj
na letni, recimo na letni ravni, če bi stalno uporabljala
spletni primerjalnik cene? Sicer ste podali podatek,
koliko je bila lansko leto cena najnižje košarice, pa koliko je zdaj
bila zadnja, ampak vseeno mogoče še ta podatek.
Nismo naredili analize, koliko bi gospodinjstvo lahko prihranilo,
ampak če se osredotočimo na to, da bi gospodinjstvo kupovalo
samo teh petnajst osnovnih skupin živil in da jih dobi po tej ceni,
trenutno je cena 20 evrov na košarico, tam gor se giblje,
pri določenem trgovcu je 16, pač se giblje v tem rangu,
torej za teh petnajst osnovnih skupin živil je padla cena
za več kot 50 odstotkov od samega začetka in to potem
pomeni, da bi se razpolovilo, če bi samo te izdelke kupovali.
Govorimo res o nakupu samo teh osnovnih živil. Potem se nekaj
prihrani. In verjamem, da marsikatera družina,
ki ima finančne težave, so ti podatki zanjo lahko koristni
in s tega vidika mislim, da smo kar prispevali
in pomagali najranljivejšim. -OK. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi za ta pojasnila. Mislim, da ni več vprašanj,
tako da bi se vsem skupaj lepo zahvalil, generalni
direktorici, državni sekretarki za ta izčrpna pojasnila
in pa vsem vam, ki ste nas spremljali tukaj
in pa na daljavo. Pa lep vikend tudi v znamenju prihajajočih
praznikov. -Hvala.